37 



Bladen hos de flesta Cruciferce aro forsedda med rudi- 

 mentara, glandel-lika stipler, vanligtvis 2 till aiitalet, en 

 pa hvardera sidan af bladvecket. Oftast aro de fiistade pa 

 gransen mellan bladskai'tet och skifvans ofre sida, dock sa 

 att de synas vara laterala; nagon gang aro de fastade pa 

 sjelfva bladet nara dess bas. Vanligen aro de oskaftade, 

 mer eller mindre plattade ocli af ojemna konturer, eller ock 

 hafva de, fastan mera sallan, jemua kanter och afsmalna da 

 nedat till ett skaft, eller aro de alldeles lineara eller hartina 

 och da mindre plattade. 



Hos Cruciferce tinner man ganska ofta spar af rudimen- 

 tara skarmblad; da de forsvinna, ar det derigenom, att det 

 felslagna rudimentet ar redan fran sin forsta borjan samman- 

 smalt med det ur detta sitt bladveck utgaende blomskaftet. 

 Hos de flesta Cruciferce har skarmbladets skifva helt och 

 hallet forsvunnit, och man traffar den endast undantagsvis 

 och da uti ett rudimentart tillstand, under det att stinlerna 

 qvarsta under form af 2 glandler, en vid hvardera sidan af 

 alia eller de flesta blomskaften i blomstallningen. 



Slagtena Lotus^ Dorycnium och Bonjeania hafva icke 

 trefingrade hlad med fria stipler af smabladens form, utan 

 tvapariga blad med uddblad och mycket sma glandeliika stip- 

 ler dolda af nedersta bladparet. 



' Hos en stor del af Oaograriece aro bladen forsedda med 

 dylika sidostipler, hvilka an aro s:immanhangande an na- 

 got perlbandslika d. v. s. delade i leder. Hos dem, som sakna 

 stipler, ar bladets spets ofta forsedt med en liten vartlik 

 utvaxt, som forsvinner fore bladets fulla utveckling, — Bla- 

 den hos Lythrarieic hafva afven stipler, bestaende af en se- 

 rie af 2 — 5 axillara glandler. 



En primitiv forening mellan basen af ett blad och nar- 

 niaste axel eger normalt rum i blomstallningen hos flera 

 vaxter. 



Chloranthier (missbildningar, der blommans bladdelar an- 

 taga storre eller mindre likhet med ortbladen) bevisa, att ett 

 organ af urhalkad form kan vara sammansatt af en krans 

 af blad. En ursprunglig forening (soudure congoniale), t. o. 

 m. fullstandig, af blad, som aldrig varit skilda, ar foijakt- 

 ligen ett antagligen bevisadt faktum. 



En skidlik frukt (hos Chclldoinum) ar liksom skidan 

 sammansatt af tvenne motsatta bladskifvor, hvilka med un- 

 dantag af ofversta spetsarne aro ursprungligen forenade med 

 sina kanter; frofastena aro en luxurierande som mellan dessa 

 kanter. Hvarje bladskifva skiljer sig fran denna sin kant 

 genom en solutio continui och bildar pa detta satt en valvel. 



Chloranthier lara oss , att hos Leguminoscc , Hosaceie 

 och Ranuncidaceie ovarium ar bildadt af en enda bladskifva, 



