38 



hvars frobarande kanter aro sekundart forenade. Stiftet ar 

 den forlangda och afsraalnade spetsen af bladskifvan. 



Bladlika forvandlingar af pistillen hos Boraginece och 

 Lahiatfti visa, att den ar sammansatt af tvenne motsatta 

 bladskifvor, hvilkas kanter aro fran borjan forenade. Af 

 hvarje' halft af dessa tvenne blad bildar sig skalet till en 

 not. De ofre delarne af de forenade bladen och de delar, 

 som finnes mellan de fyra smafrukterna, bilda det fran frukt- 

 amnets bas utgaende stiftet. Th. Fr. 



2. Botaniska ocli Geologiska iakttagelser ofver Dalelfvens flod- 

 omrade i Upland. Akad. Af handling af JoHAN Alfred 

 WiSTROM. Stockholm 1857. 16 pag. 8:o. 



Den trakt, som utgor foreraalet for denna lilla afhand- 

 ling, ar i manga afseenden utmarkt och ej minst i bo- 

 taniskt, da den bildar en af de tydligaste vegetationsgran- 

 serna i Sverige. Den utgor nemligen ekens nordligaste grans, 

 och jemte densamma upphora har tlera andra sydligare ar- 

 ter, pa samma gang som afven atskilliga nordligare hit ned- 

 stiga. Af de forra anfor forf. J?2uZrt ^aZicina, Serratula tinc- 

 toria^ Sco7^zonera hiimilis, SamoluSy Anemone ranuncu- 

 loides, Pulsatilla vulgaris, Fumaria Valllantii, Isatis^ 

 Geranium pratense, Viola nliginosa^ Bryonia, Epilohium 

 parviflorurn , Medicago siluestris, Ononis aruensis, Rumex 

 maritimxis, Taxus, Fagus {o6\did), Ornithogalum umbellatuniy 

 Careoc extensa och distans m. fl. De sednare aro ej sa 

 manga till antalet, ej heller ar gransen, hvad dem betraffar^ 

 sa bestamd, men hit kunna dock raknas i/ie/'acufn? prenan- 

 thoides och crocatum, liuhus arcticus, Carex globularis, li- 

 vida, vitilis, tenella m. fi. — For ofrigt meddelas i denna af- 

 handling uppgift pa de utmarktare arter, som forf. har ob- 

 serverat, men utrymmet tillater ej nagon redogofelse harfor, 

 liksom ej heller att anmarka de smarre fel och inadverten- 

 ser, som i densamma forekomma. Th. Fr, 



^trr>€lcla Liiderrattelser. 



Om Storax. Som bekf^nt ftr, uppluges i v3r Svenska Frirma- 

 ko[te tvenne sKiMa substanser, hvilKa vjinligivis her..1mnas mcfi samma 

 namn: S'.orax eller Slyrax, och sum ht-gijc leda silt urs[)runi4 fran 

 tradslaii, hsilka tillhoia nalurliga familjen Slyracece. Till skilnad sins 

 emellan kallas den ena fast, den andi-a flylande Slorax. Det Sr 

 om dcssa begge slag vi hSr vilja namra nagra ord, alldeles lemnande 

 3 sido Styrax calainitus vulgaris _, som endast Sr en konslprodukt, 



