48 



sterna, forenat. Den speciella eller systematiska botaniken 

 afser ju att sa framstalla de former, hvilka betacka jordens 

 yta, att de pa en gang aterge likheterna eller olikheterna i 

 denna jords alstringskraft och visa huru de manga formerna 

 till sin natur, d. a. ursprung och utveckling, forhalla sig till 

 hvarandra. Och nog far man en sannare insigt uti landernas 

 vegetationsforhallanden , om man uppvisar affiniteten eller 

 analogierna hos deras vaxtformer, an uppraknar dem utan allt 

 sammanhang; nog blir naturens vasende for oss klarare up- 

 penbaradt, om vi ej barnsligt sonderplocka och sasom dis- 

 jecta membra kringstro, hvad skaparen latit harflyta ur en 

 och samma kalla. 



2. Bidrag till kaDDedomen af Syddstra Skanes vegetation 



af A. L. Gronvall. 

 Skandinavien ar af alia Europas lander kanske det i bo- 

 taniskt hanseende bast undersokta , och annu alltjemt arbeta 

 dess Botanister med ofortrutna bemodanden for det gemen- 

 samma malet: allt narmare och narmare kannedom om den 

 Skandinaviska Nordens vaxtalster och deras utbredning. Spe- 

 cialfloror eller vaxtforteckningar antingen ofver hela provin- 

 ser eller smarre omraden uppsta standigt och bidraga till 

 detta mals uppnaende. Skane , utan tvifvel Sveriges i vege- 

 tativt hanseende rikaste provins , och som bar en sadan rike- 

 dom pa skatter af Floras rike att erbjuda vaxtalskaren, tyc- 

 kes dock de sednare aren i detta afseende hafva blifvit mera 

 forsummadt. Visserligen ega vi flera fortjenstfulla floror sa 

 val ofver provinsen i dess helhet som ofver mindre gebieter 

 deraf, men nagot aterstar andock alltid att tillagga. Jag 

 har derfore ocksa vagat anhalla om plats i Bot. Not. for 

 nedanstaende sma anteckningar , enkla och ansprakslosa som 

 de aro. De anga hufvudsakligen en i botaniskt afseende 

 ganska intressant trakt af Skane: Sofvestads socken, inora 

 hvilken jag blifvit fodd och fostrad , och med hvars vegeta- 

 tion jag saledes varit i tillfalle att gora mig narmare bekant. 

 — Om det for namnde socken i iloristiskt hanseende au- 

 markningsvarda sakna vi dock ej fiirut all kannedom. Mag. 

 Gosselman har neml. uti en akademisk afhandling (Stirpes 

 rarloree territorii Ystadiensis. Lund 1851) upptagit flera 



