91 



sagor tyckes viil, da iiiga eller ytterst knapphandiga be- 

 skrifningar meddelas, vara forspild moda, hvarfore atskilliga 

 forfattares sins emellan afvikande uppgifter att dermed me- 

 nats Mandragora^ Ccesalpinia pulcherrima, Dictamnus 

 alhus eller Veratrmn val kunna gora ansprak pa lika stor 

 eller rattare lika liten trovardighet. — Det enda, som i 

 iiamnde bok bar ett obetydligt spar af verklig eliuru hogst 

 ytlig observation, ar uppgiften, att de niogna och uppsprin- 

 gande skidorna hos Lunaria rediviva skola, belysta af ma- 

 nens stralar, "antingen sjelfva lysa eller fran sin glatta och 

 glansande yta liksom en spegel reflektera den klara ma- 

 nens bild." 



Vi lemna ernellertid sagoperioden och dess fabler och 

 ofverga till framstallningen af de pa sednare tider observe- 

 rade Ijusfenomenerna hos atskilliga vaxter. Harvid vilja vi 

 forst nagot litet sysselsatta oss med de hithorande forete- 

 elser, som man iakttagit hos i ruttnande tillstand varande 

 raxtlemningar, bland hvilka den s. k. lys- eller uggle-veden 

 ar allraant bekant. Skenet hos denna tillskrefs forst en 

 derpa forekommande svampart (Byssus phosphorea L.) y 

 men undersokningar af Retzius och Al. von Humholt (enl. 

 Ag. Waxtbiol. p. 189) samt sednast af Hartig (Bot. Zeit. 

 1855 N:o 2) hafva tydligen adagalagt det origtiga haruti och 

 visat, att skenet alltid utgar fran sjelfva vedmassan. Ehuru, 

 sasom Biskop Agardh riktigt anmarkt, detta fenomen sna- 

 rare tillhor kemien an botaniken , torde dock saval det all- 

 manna intresse, som vid detsamma ar fastadt, som afven 

 den omstandigheten , att t. ex. Meyen och Tidasne antaga 

 samma orsak sasom verkande vid saval lefvande och friska 

 som doda och formultnande vaxtamnens lysande, kunna for- 

 svara en framstallning af de resultater, till hvilka man i 

 detta afseende for n. v. kommit*). 



otu siival vjixten som liun en och lockur den sednaie mud ii!l-.aslnde 

 kottbitar atf uppryclo vSxten under sina bemodanden alf, komma 

 IrSn stallet. Elunden dor deraf oeionblickligon och beerafves med 

 sarskild hostidlighet , men vaxten kan nu af hvem som helsl (agas 

 och anvandas fill botande af sjukdomar m. m. 



*) Denna Jir hufvudsakh'gen hemfad ur Marbachs Physikal. Lexi- 

 con ed. 11. p. 506, jemnford med Sfskilh'ga botaniska arhelen. De, 

 som intressera sig for delta fenomen, hSnvi^^as for ofrigt fill Meyens 

 Phys. II. p. 192 och folj. 



