92 



Enligt Dessainges kan hvilket trad slag som heist er- 

 halla fosforescerande egenskaper, ora det under en viss grad 

 af formultning och vid en temperatur af 8 — 12** C. utsattes 

 for tillracklig fuktighet och atmosphgeriska luften ; af vara in- 

 hemska tradslag ar dock delta isynnerhet forhallandet med 

 al, bok, tall och pil. Lysandet intrader fore formultningen, 

 men ett nodvandigt vilkor ar, att tillracklig fuktighet finnes 

 f5r handen; ju mera denna forsvinner, desto mindre blir Ijus- 

 styrkan och da tradet helt och hallet upphort att lysa, kan 

 man genom mattligt begjutande med kallt vatten och in- 

 veckling i papper eller linne aterstalla den forlorade for- 

 magan. Temperaturen utofvar intet inflytande pa Ijusstyrkan, 

 sa vid a den ej ofverstiger kok- eller understiger frys-punk- 

 ten, emedan i forra fallet vattnet bortgar i gasform, i det 

 sednare forvandlas till is. — Lysved kan vid hvilken tid 

 som heist latt erhallas, om man efter trads fallande upp- 

 grafver sadana rotter, som upphort att skjuta skott, lagger 

 dem i en kallare eller annat fuktigt forvarings-rum och sor- 

 jer for lagom fuktighet. Det borjar da snart att lysa under 

 barken och fortfar lange dermed. Vill man gora tradgrenar 

 lysande, valjer man sadana fran ett friskt och annuvaxande 

 trad, befriar dem fran smaqvistar och nedgrafver dem med 

 pasittande bark i en lagom fuktig jord samt vantar tilldess 

 tecken af formultning borjar visa sig, da de begynna att un- 

 der barken lysa. Afven kan man derigenom forskaffa sig dy- 

 lik lysved, att man i skogarne uppsoker mycket gamla trad- 

 stycken med spar till murkenhet; afven om dessa ej utvan- 

 digt lysa, visa de, om man i dem gor urhalkningar, ofta ett 

 vackert fosforescerande sken. — Genom att nedsanka lysved 

 i atskilliga flytnade amnen har Heinrich funnit foljande: 

 Under vatten och qvicksilfver fortfar skenet 24 timmar, un- 

 der olja 12, under sprit och svafvel-sether blott 10 a 12 

 minuter, utan tvifvel derfore, att dessa upptaga tradets vat- 

 ten och hartz-artade bestands-delar och derigenom betydligt 

 forandra detsammas beskaffenhet. Syror upphafva pa annu 

 kortare tid allt sken. Att den atmospha3riska luften be- 

 fordrar skenet, kan man sluta deraf, att lika stycken ved, 

 observerade i fria luften och i ett med luft fyldt afsparradt 

 rum, lysa olika lang tid, neml. langre i fria luften; den ved, 

 hvars sken i det afsparrade rummet slocknat, b5rjar ater 



