96 



med lika inteiisitet, om man holl grenarne i munnen, fuktade 

 dem med saliv eller neddoppade dem i vatten, sa vida ej 

 detta blifvit upphettadt till 55° C, da skenet fullkomligt 

 slocknade, hvilket afven intraffade , om de sa lange hollos i 

 munnen , att de antogo dess temperatur, ett forhallande , som 

 dock mindre tyckes bora tillskrifvas varmen an brist pa till- 

 racklig qvantitet syrgas, ty sadana grenar befunnos efter en 

 stands forlopp hafva atertagit en liten del af sin glans. En 

 ung gren, som blifvit klufven och hvars inre visade en lif- 

 ligt fosforescerande glans, neddoppades flera ganger \ olja, 

 men fortfor det oaktadt att temligen lange sprida ett svagt 

 sken. Besynnerligt ar, att om man en tid forvarar dessa 

 vaxter i torrt tillstand, men sedan genom faktighet ater- 

 vacker deras slumrande lifskraft (sasom man kan gora med 

 en stor del af cellular-kryptogamerna), sa att de utskjuta 

 en mangd nya grenar, sakna dock saval de gamla som de 

 nya grenarne all fosforescerande glans. — Med dessa, de 

 nyaste undersokningarne ofverensstamma i hufvudsaken de 

 aldre af broderne Nees von JEsenbeck, Ndggerath och 

 Bischof; den enda afvikelsen af nagon vigt ar den, att 

 svampen enligt deras pastaende, rifven med fingret, skall 

 meddela at detta ett tydligt sken. For ofrigt hafva de fun- 

 nit, att skenet fordrar atmosphserisk luft, okas i syrgas och 

 mattlig varme, fortfar en tid i vatten och qvafgas, minskas 

 under luftpumpen men aterkommer derefter fullkomligt i luf- 

 ten, upphor i vate, chlor och qvafve samt utvecklar kol- 

 syra, hvarfore man har anledning att antaga det hafva sin 

 grund i en med Ijusfenomen forbunden kemisk forening af 

 svampens kolhaltiga bestandsdelar med luftens syre. 



En annan svampart, hos hvilken fosforescerande Ijus- 

 fenomen noga blifvit observeradt, ar den i S. Europa, isyn- 

 nerhet pa olivtradet, forekommande Agaricus (Crepidotus) 

 olearms. Ehuru redan Battarra iakttagit detta fenomen 

 icke pa ett eller annat Individ, utan "in sexcentis", rakade 

 det dock i fullkomlig glomska, anda tilldess De Canclolle i 

 sin Flore Franc. (1815) ater vackte uppmarksamheten der- 

 pa, fastan han dervid begick det stora felet, att tillagga 

 blott den ruttnande svampen denna Ijus-utvecklings-formagn, 

 en uppgift, som sedan alhiiant blifvit upprepad och som 

 vallat, att man ej harvi<l fastat storre uppmarksamhet an 



