113 



Sasoin ofviiii blifvit niiinndt, visar big tktta fenomen 

 blott straxt efter solens nedgang, ungefiir kl. v^io — •/4II pa 

 aftonen *). Vissa qvallar syntes det mycket starkt och ua- 

 stan praktfullt, under det att detsamma andra qvallar var 

 mycket svagt eller alldeles icke syntes, ett forhallande, som 

 tycktes sta i nagot sammanhang med luftens temperatur, 

 ehuruval det ej kan nekas, att det stundom forholl sig be- 

 tydligt olika under qvallar, som till temperaturen och luftens 

 beskaffenhet tycktes nastan vara lika hvaraudra, sanit tvart- 

 om. Om man undantager den storre intensiteten, ofverens- 

 stammer detta fenomen pa det nogaste med beskrifningen pa 

 »Indianska Krassens blickande» i Kongl. WetenskapsrAka- 

 demiens Handlingar 1762, i det att det visade sig sasom ett 

 ytterst hastigt skimmer af blek, nastan hvit farg; lika sann 

 ar anmarkningen, att man lattast och oftast observerar det, 

 da man icke fixerar nagon viss blomma, utan med los blick 

 betraktar en hel grupp, men manga ganger har dock saval 

 jag sjelf som flera andra personer fixerat en enda blomma 

 (bland annat t. ex. da blott en enda fanns blommande) och 

 afven da tydligt sett detta blixtlika sken. Isynnerhet var 

 detta latt att iakttaga de qvallar, da blixtskenet var mycket 

 starkt, och nar jag da lutade mig ned mot blomman och 

 skadade in i densamma, tycktes skenet komma fran blom- 

 mans botten, vid standarnes faste. Blixtarne kommo for 

 ofrigt ej med bestamda mellanrum, utan stundom framblankte 

 de hvar eller hvarannan sekund, stundom ater drojde det 

 lange mellan desamma. 



Jemfora vi det nu sagda med observationerna af Linne 

 och bans dotter, Haggren och Zaivadsky, finna vi hjiraf med 

 bestaradhet, att ett sddant hlioctlikt fenoiiien visar sig hos 

 vissa vdMer, men haraf foljer ingalunda den slutsatsen, som 

 atskilliga velat draga haraf, att detta sken skall vara en 

 foljd af kemiska eller elektriska krafters verkan hos vaxterna. 

 Tvartom, om vi besinna, att alia de vaxter, hos hvilka detta 

 fenomen observerats, med hvarandra temligen ofverensstaunna 

 till fargen **), torde man i denna med en viss grad af sanno- 



*) Dock observerade JDg det iifven en mnrgon l»l V.^.i. 



**) Ilos denna vaxt ar den dock mor.je-rod, dS den hos alia de 

 ofriga (med undanlag af Polyanlhes tuberosa) ar biandj:ul. 



