116 



i dess gradualafhandling: Formatio schisti chloritici in Dalia, 

 I Lektor L. M. Larssons gradualafhandling: Symbolce in 

 Florann Dalice beskrifvas afven de ofriga trakter, som synas 

 sammanhanga med denna formation. Afl. Mag. G. O. Myrin 

 var dock den, som forst anmarkte chloritskifFerns gynnsamma 

 inflytande pa vegetationen. Han yttrar i sina Anmdrknin- 

 gar om Vermlands och Dalslands vegetation p. 200: »En 

 Ijust brungra kalksten forekommer flerestades och anvandes 

 till kalkbranning, t. ex. ofvanfor Vingenas i Tisselskog och 

 Kenas i Hesselskog. Den synes dock icke sa mycket bi- 

 draga till vegetationens forskoning som den allmant fore- 

 kommande lerskifFern.» I Lektor Larssons anforda afhand- 

 handling yttras p. 7: »Calx etiam primseva pluribus locis 

 occurrit .... H?ec autem formatio nuUam in vegetationeni 

 habet vim.)) Sedermera bar samme forfattare, genom under- 

 sokning af Vermlands Bergslag, kommit till den erfarenhet, 

 som visas af foljande ord i dess afhandling Plantarum Va- 

 sculariwn in Vermlandia ferrimontana Synopsis p. 7: 

 »Calx primffiva vegetationeni aiigere abundantemque facere 

 maxime valet.)) 



Till samma resultat afven'' i afseende pa Dalsland anser 

 jag mig hafva kommit. Genom den omstandigheten, att alia 

 de forut i Dalsland undersokta traktorna, som hafva en ri- 

 kare vegetation, aro uppfyllda med chloritskifFer, bar man 

 forut ansett, att den i samma trakter forekommande kalken 

 icke utofvar synnerligt inflytande pa vegetationen. Deremot 

 har det lyckats mig att under forleden sommar patrafFa en 

 trakt, som eger en nastan lika rik vegetation, men belt och 

 ballet saknar chloritskiffern ; dock upptrada der de flesta for 

 chloritskiffer-forraationen egendomliga vaxter. Det ar denna 

 egna kalJcformatlon, som jag i korthet iimnar beskrifva. 



Denna formation har en ganska vidstrackt utbredninLi i 

 Ors socken, hvarest den framtrader i dagen (pa atminstone 

 en qvadratmils vidd) uti mindre kullar, prydda med Ek, 

 Lind, Ask och andra adlare triidslag. Yid Orndaleii nara 

 Sater ar vegetationen yppigast. Bland sadana vaxter, som 

 af Hardin (i ofvan anforda afhandling) anses tillliora chlo- 

 ritskiffern, fann jag bar: Cratwgus monogyna^ liuhus sule- 

 rectus^ Rosa colUna, Act<ea, Clinopodium^ Vicia silvatica. 

 Campanula Trachelium, Careoc digitata^ Agrimonia Eupa- 



