150 



likformiga; mellanffiken nagot langre Sn de mot spetsen van- 

 ligen nagot afrundade sidoflikarne; notterna hredt-^aggrunda 

 eller elliptiska, omgifna af en vinge, som ar halften sma- 

 lare an noten och knappt naende dess spets. — Smaland 

 ocb odlad vid Safstaholm i Sodernianland. 



10. B. nana L.: grenarue utdragna, tatt smaludna, 

 grasvarta, utan gula kadprickar; bladen n. cirkekunda, pa 

 tvaren bredare, eller rundadt-vigglika, i spetsen mycket af- 

 rundade, trubbigt naggade, naggtanderna afrundadt-trubbiga, 

 pa undre sidan blekare och opunkterade; honhangen tjocka, 

 uppratta, oskaftade eller kortskaftade; honliangets fjall bredt 

 vigglika, nagot langskaftade, jemnt och djupt fingerlikt de- 

 lade; alia tlikarne likformiga, aflanga, raer eller mindre ut- 

 staende; notterna rundadt eller mycket bredt omvandt agg- 

 runda, omgifna af en vrnge, som ar till halften eller annu 

 smalare an noten och naende till dess spets. 



Forma alpina: langvaxt, efter marken krypande buske 

 med mycket sma blad, som hafva naggtanderna utstaende och 

 merendels kortspetsade. 



IV. Blommans Metamorphos af Daniel Miiller. Da 

 grunddragen af forfattarens asigter i detta amne redan tinnas 

 anforda i Bot. ISot. 1856 N:o 1 och 2 samt da nagot utdrag 

 ur denna afhandling knappast ar mojiigt, fa vi har iuskriinka 

 OSS- till blotta omnamnandet af densamma. 

 -rr Y, Plantegeografisk Sammenligning imellem Z>ovre- 

 Jjeld og Val d'Eynes med omliggende Fjelde i Ostfyre- 

 nceerne af M. N. Blytt. — Under denna titei lemnas en 

 genomford jemnforelse mellan dessa trakters olika vegetation 

 jemte forteckning pa de arter, som hittills aro anmarkta pa 

 dessa begge stallen. Sasoni resultat haraf anforer forf. fol- 

 jande^'; "Betraktar man vegetationen i begge dessa trakter, 

 tinner man att de naturliga familjerna aro med hogst fa undan- 

 tag desamme; Dovre eger neml. 62 och Eyna-dalen 55 fa- 

 iliiljer^ af hvilka 49 aro gemensamma. — Arternas antal ar 

 pa Dovre 475 och i Eynadalen 476^ af hvilka 183 gemen- 

 samma for begge trakterne. Man finner haraf, att den Syd- 

 Europeiska fjalltrakten i intet hanseende, oaktadt ungefar 20,, 

 br. graders sydligare lage, iir mycket rikare an den Nord-' 

 Kuropeiska *). Man far dock icke hiiraf draga den slutsat- 

 s«n, att alp-vegetationen pa Norges fjall ar pa det hela ta- 

 get lika sa rik och omvexlande som pa Pyreneerna. Hos oss 

 ar denna vegetation . mycket mera enformig. Man maste resa 



*) Manne ej delta resultat m&ste till en del tiliskiifvas den om- 

 standigheten, alt Dovreslrackan intagcr en betydlii^l. storre areal Sn 

 den skildrade Val d'Eynes? Hef.rs anm. 



