203 



* Calamagrostis phragmitoides Hartm. var. angustifolia. Kitt- 



dalen nedanfor Tsatsa (Hartm.). 



* — lapj)onica (Wnbg.) var. opima (== 0. chalyhaea 



Bl. N. Fl.). Bosekop (Bl.). 

 [ — lanceolata Roth., som anfores af Lund, wfindes 



neppe i Fininarken» (Bl.); detsamma galler afven 



utan tvifvel om C. silvatica, som Gunnerus upp- 



gifver forekomma vid Lyngen.] 

 Agrostis stolonifera L. Tanen vid Langna3s; Jarfjordbotten. 



[Obs. A. rupestins Lund ar en form ai A. rubra 



L. (A. horealis Hartm.)] 



* Alopecurus pratensis L. /?. alpestris Wnbg. Vid elfven 



Laggo pa Lebesbyfjallen. — Ar utan tvifvel den- 

 samma, som Deinb. angifver fran Vester-Tanen 

 under namn af A. ovatus (cfr. Bl. N. Fl. p. 109). 



* — nigricans Hornem. Vest-Finm. Tromsoe (Bl.); 



Ost-Finm, pa hafstranderna flerestades t. ex. Jar- 

 fjorden vid dess botten och Hergenses; Varanger 

 vid Mortensnass ocli flera stallen mellan Meskelf- 

 ven och Galbajok; Wardoe, Syltvigfjorden och 

 Boskfjorden (Landmark); Pasvig (Wnbg. Fl. Suec). 



— geniciilatus L. Varanger allm., Klosterelf. — Var. 

 fluitans L. Klosterelf och C'olmejavre *). 



Phleiim pratense L. Stromoe vid Tromsoe (Gunn.) ar nord- 



ligaste vaxestallet enl. BL; Wadsoe och Wardoe 



tillfallig. 

 Digraphis arundinacea (L.) Tromsoe och Alten (Bl.); Bu- 



naes vid Varangerfjorden (S.). 

 Hierochloa horealis Rom. Ost-Finmark. i bjork- och tall- 



regionen h. o. d. 



* Filices. 

 Polypodium vulgare L. H. o. d. till Lyngen och Alten. 



— Phegopteris L. I tall- och bjork-regionerna iinda 

 till Nordkap. 



— Dryopteris L. Liksom foregaende men mindre 

 allmjint. 



— alpestre Hoppe. Sparsam t. ex. pa Lebesbyfjallen. 

 Aspidiurn Lonchitis (L.) I bjork- och sliittfjalls-regionerna 



h. 0. d. anda till Nordkap. 

 Polystichum Filix mas (L.) H. o. d. i tall- och bjork-re- 

 gionerna anda till Nordkap (Deinb.). 



— spimdosum (Sw.) Sparsam i bjorkregionen till 

 Altenelf; Tanaelfven. 



*) Hdr liksom pS flera slfillen i det fdregJ^ende hnr jag anvSndt 

 det i lappska skriftspraket brukliga lecknet c', hvilket utlSses ungefSr 

 sSsom tsj; de likaledes anvanda lecknen s' och ^ ullalas ungefar sS- 

 som sj och dh (eller th). 



