206 



Don aflidne var fOdd i Femsjo i Smaland den 14 Oct. 

 1834, blef Student i Upsala Var-terminen 1853, aflade 

 Philosopliia5 Candidat-examen Yar-terni. 1856 och promo- 

 verades till Magister foljande ar efter att sasom disputation 

 hafva forfattat och forsvarat: Aritechmn(j/ar ofver Svampar- 

 nes geografisTca uthrednhuf. Han egnade sig derefter fit me- 

 dicinska studier, utan att dock ofverizifva sin iilsklinss-veteu- 

 skap, botaniken, hvarom saval bans tjenstgoring sasom A- 

 manuens vid Botaniska tradgarden barstades vittnar, som 

 afven iitskilliga efterlenuiade, till en del nastan afslutade 

 at'bandlingar ot'ver Skandinaviens Menthae, nya Skandinavi- 

 ska Svampar ni. ni., bvilka mabiinda komma att publiceras. 

 Under sommaren 1857 ombesorjde ban redaktionen af denna 

 tidskrift, i bvilken ban forofrigt meddelat nagra uppsatser 

 ocb plancber; iit'ven i atskilliga andra arbeten och isynnerbet 

 till Kgl. Vetenskaps-xVkademiens samling af Svanip-malnin- 

 gar bar ban lemnat prof af sin falleubet ocb formaga af 

 uaturforemals afbildande. 



Frid ofver bans stoft! 



Herr Professor J. E. Areschoug bar i borjan af De- 

 cember mauad tlterkommit fran sin utlandska vetenskapliga 

 resa. 



Antalet af viixtarter pa jorden. I tidskriften »Die Natur» an- 

 f6r Doct. Karl Miiller i en afhandling om v9xtgeografien bland annat 

 foljande: »Steudel i Esslingen har foretagit sig att uppskatta det son- 

 nolika antalet af alia verldens vaxtarter. For 37 ar sedan anslog Do 

 Candolie detta tal till 100,000 och i ar (185 5) antager Steudel de 

 redan beskrifna fanerogamerna till 110,000 och kryptogamerna till 

 35,000, hvarvid det dock Sr att milika, alt dessa tal utan tvifvel 

 skola blifva belydligt storre, da man borjar mera kritiskt, an hiltills 

 i allmanhet varit fallet, granska de kSnda arterna. Antager man, 

 siiger Steudel, att Tyskland horer till de bast undersokta landerna, 

 att detta eger 3,500 fanerogamer pa 11,570 qv. mils yta och att 

 dessa arter hafva en geografisk utbredning af 50,000 qv. rail, s& 

 skulle hela jordklolet p3 sina 2,400,000 qv. m. ega 168,000 arter. 

 Denna summa masle dock nalurliglvis blifva belydligt under verklig- 

 heten, da den ar beraknad blott efter en enda zon, den tempererade, 

 under det att de Iropiska och subtropiska landerna aro de vSxtrikaste. 

 Belraklar man neml. Chili sS^om ett eget distrikt mcd 2,000^ egen- 

 domliga arter p5 7,000 qv. mil, hvortill man har ratlighet, da redan 

 1,400 egendomliga arter aro der upptackta, sy skulle ensamt det inom 

 vandkretsarne beliigna Amerika pii sina 400,000 qv. mil hysa mer £n 

 100,000 egendomliga viixtarter, och svSrligen kan det tropiska Asien, 



