72 



traedende Flod ikke naaer op, findes en og anden Strand- 

 plante navnlig Cakile maritima og Halkmthus peploides. 

 Agroptjrum junceum synes sjseldnere end paa Jyllands Syd- 

 vestkyst, hvilket rimeligvis staaer i Forbindelse med, at der 

 ingen Nydannelse af Klitter finder Sted undtagen Isengst 

 i Nord. 



2. Den levende (hvide) Klit. 



Det er, som ovenfor nsevnt, navnlig ved Skagens Nord- 

 strand, at nye Klitter fodes, og at man kan se de afrundede 

 bl0de Forraer, i hvilke det fygende hvide Sand lejrer sig om 

 Hjselmens og Marehalmens Tuer (Tav. 1, 2). Om Klittens Op- 

 rindelse og Vsext og Planternes Vaext med Sandflugten henvises 

 til min Afhandling om de psamrnofile Formationer. Her 

 iagttoges intet Nyt, heller ingen sjseldne Planter. Foruden 

 de to nsevnte, der her voxe med umaadelig Frodighed, fmdes 

 her folgende: 



Sonchus arvensis; Halianthiis peploides^ der gaaer h0jt 

 op i Klitterne og endog ned paa Laiidsiden af dem; Eri/n- 

 gium maritimum, i stor Msengde (se Tavle 2); Lathyrus 

 marifinms, Nordstranden og 0st for Kirkemilen ved Havet. 

 Disse Planters Naturhistorie er mere eller mindre omstaende- 

 ligt omtalt af mig i „psammofile Formationer". Her skal kun 

 tilfojes et Par Bemeerkninger om Lathyrus maritimus. De 

 vidt oml0bende og rigt forgrenede Jordstsengler ere hvide og 

 ret tykke, indtil den hageformet ombojede Spids, hvor de 

 (som i0vrigt maaske alle de Jordsta^ngler, der have nuterende 

 Spids) pludselig blive tynde. R0dderne hsenge fulde af Sand 

 paa de haarbserende Dele. De overjordiske Dele ere blaa- 

 gr0nne, aabenbart voxdsekkede. 



. Om Studeli-Mile fmdes lignende ganske unge Klitdannelser 

 med en yderst frodig Vegetation af Hjeelme og Mare halm, 

 men de naevnte Strandplanter fmdes dog nseppe her. Paa 

 saadanne Steder har man Lejlighed til, ved nogen Gravning, 

 at se Hjselmens {Psanima arenm-id's) elegante Udlobere og 



