74 



underjordiske Forgreningsforhold. Jeg har omtalt dens Skud- 

 bygning m. in. I.e. S. 169— 70, men da der ingen Billeder 

 existerer af den, og da Arten har en saa stor 0konomisk og 

 naturhistorisk Interesse, vil jeg meddele saadanne (Fig. 1). 



De vandrette, straktleddede og med Lavblade besatte 

 Jordstaengler af Psamnia sees i A^ hvor Spidsen af Skuddet 

 b0Jer opad og vil gaa over i en overjordisk, assimilerende Del ; 

 B er Enden af samme Skud, mindre formindsket. Stsengel- 

 leddene blive indtil 12 — 13 Cm lange, men de fleste ere vel i 

 Regelen 6 — 8 Cm. Et Lavblad er afbildet i i'', seet fra Inder- 

 siden; dels Skedehinde ved Siden af. Af Sideskuddene i A 

 blive nogle til korte Udbbere, for de boje op og voxe op over 

 Jorden, andre boje saa at sige strax opad og danne et over- 

 jordisk, med Lovblade udstyret Skud (//), hvis Msegtighed 

 foroges ved de hurtigt i Tueform udviklede Sideskud (ill). 

 Figuren viser tillige de fra Bladfaestene udgaaende lange 

 Rodder, med deres talrige korte Sidegrene; at de som unge 

 ere daekkede med et Sandhylster viser B. E forestiller et 

 Bladfaeste af en Udlober med Axelknoppen og med to Rod- 

 der, den ene paa Oversiden (o), den anden (storre) paa Un- 

 dersiden {u). Ligeledes viser D et Bladfseste med tre Rod- 

 der. Rodderne udgaa lige over Bladfsestet , og gjennem- 

 bryde Bladgrundene; de kunne voxe opad foruden til alle 

 andre Sider, navnlig nedad (Rodderne blive c. 3 Mm tykke, 

 have et hvidt, tyndvsegget Barkparenkym , der optager 2/3 

 af Tykkelsen; indenfor det folger en meget tykvsegget En- 

 dodermis, og indenfor den en flerlaget tyk Skede af tyk- 

 vseggede, forvedede Geller som omslutte det ledende Vsev. 

 Sivsevet er ikke meget tydeligt). Fig. 1 C er et andet Skud, 

 hvis Ende /, hgeledes bojer opad, og som paa sin kort- 

 leddede Del strax danner Sideskud (/i); det ene, der stottes 

 af Blad d, er urigtigt mserket 7; det andet stottes af Blad e\ 

 hvorpaa folge Bladene /", g, h, hvilke to sidste sammen- 

 ruUede danne den spidse Skudende. Dele af Lovblade med 

 Skedehinden sees i G. Det er bekjendt, at Skederne som 

 hos Tagror vrides saaledes ved Vindens Pres paa Pladerne, 

 at disse drejes bort fra Vinden. 



Til de Planter, som hurtigt optraede i det lose Sand og 

 kraftigst voxer netop der, hvor dette fyger sammen, horer 

 ogsaa Graariset {SciUx repens). Man seer navnlig ved 

 Studeli-Mile store Strsekninger , mest dog flade, paa hvilke 

 der er en sserdeles frodig Vegetation af denne Plante. 

 Grenene staa mere eller mindre opret og naa ^,'2 M Hojde, 



