75 



og de S0lvaarede Blade ere ogsaa rettede opad — det samnie 

 Fgenomen, som kjendes fra mange Torhedsplanter. Naar 

 disse naevnte tre Arter voxe saa frodigt netop i det lose, 

 ny.ig hidf0gne Sand, maa Grunden formodentlig s0ges i den 

 Fugtighed, som Sandet indeholder, og deri, at de saa villigt 

 danne Rodder fra de begravede Dele. 



Skjont Salix repens ikke naer formaaer at danne Klitter 

 i den Grad som de to Graesser, navnlig Hjaelmen, trceffer 

 man dog af og til Klitter, der ere dannede omtrent alene af 

 denne Art. Saaledes fmdes ved Kirkemilen en Klit af folgendo 

 Dimensioner : den er nsesten kredsrund og c. 25 M i Omkreds, 

 7 — 8 M i Tvsermaal og omtrent 1—1 V4 M hoj. Den er 

 naesten alene bevoxet med Pil, men desuden fandtes (i Maj 

 Maaned) enkelte Tuer af Hjaelme og nogle ganske faa Exem- 

 plarer af Viola tricolor, Weingcertneria canescens, Hieraciuni 

 umhellatum og Anthi/llis Vulneraria. M. Pedersen bar med- 

 delt mig, at op gjennem en Klit, hvis Halvdel var blsest ned, 

 og som var dannet af Salix repens, gik der en Rod eller 

 Stamme, der var saa tyk som et Haandled, og af hvilken 

 alia Skud holdtes fast; det Hele var aabenbart een Plante. 

 Foroven havde den et Tvoersnit af 3 — 4 M. Dens Overflade 

 var daekket af unge Langskud af den ssedvanlige kraftige 

 Form, som Planten frembringer, naar den staaer i Sandflugt. 

 Fra de i Jorden vserende Skiiddele udgik en Maengde fine 

 Rodder. Et andet Sted i Skagens Omegn bar jeg seet en 

 lille Klit, der var dannet af Salix og Empetrum i Forening. 



3. De dgempede Klitter. 



Klitsandets Flugt hindres efterhaanden af de ntevnte 

 Greesser og andre Planter, som fange Sandet mellem sig, og 

 skaffe Ro tilveje, saa at andre Arter, der ikke kunne taale 

 at daekkes af Sand, formaa at voxe op mellem dem. Klitten 

 bliver tilsidst belt tset bevoxet, en saakaldt „Graa Klit", 

 hvis triste, brungraa eller gulgraa Farve naesten er ens Vinter 

 og Sommer, om Vinteren kun en lille Smule morkere (naermere 



