87 



Arnica montcma; den forste seer man i dens Lovspringstid 

 som lysegronne Pletter i den brune Lyng. Andre Arter ere 

 hyppigere end paa den torre Hede (ligesom Floraen i det 

 Hele er rigere), saaledes: Nardus strictiis, Air a flexuosa i 

 kraftige Exemplarer, Hypochcei'is maculata, AnthylUs vulnera- 

 ria, Salix repens, o. fl. Ogsaa Populus tremula findes, og 

 efter Sigende hist og her en lille Birk, 



Efter M. Pedersen traeffes der nser Havet ved Aalbaek 

 ofte smaa Pletter af Hede, som kmi ere bevoxede med en 

 ejendommelig Dvsergform af Plantago maritima, hvis Primrod 

 er meget lang og tynd, og hvis Bladroset er meget hlle, 

 dannet af meget smaa Blade. Den blomstrer sjselden. 

 Grundvandet fandtes i 83 Cm Dj^bde. 



7. Den med Naaletrre beplantede Klit. 



Ved Klitbestyrelsens Energi og Rigsdagens Bevillings- 

 villighed ere mange Klitter blevne beplantede, og f. Ex. i 

 Skagens Omegn og neer Gaardbogaard sees mange unge 

 Plantninger. Om nogle Aartier vil Landskabet belt have 

 forandret Udseende. Det er mest Pinus montana og Picea 

 alba, som anvendes. Den eneste store Klitplantage er ved 

 Tversted; den er et smukt Exempel paa, hvad man kan 

 bringe det til trods den ugjsestfrie Natur. Lige ud til Vester- 

 havet straekker sig her den taetteste Naaletrseskov af Bjaerg- 

 fyr {Pinus montana, isaer ifolge Bot. Tidsskrift var. uncinata 

 og Pumilio, sjaeldnere var. rotimdata Link {= P. Mughus), 

 Skovfyr, 0sterrigsk Fyr, JEdelgran, R0dgran, Hvidgran, Laerk 

 o. fl. a. Den anlagdes 1859. Nasrmere om den tilligemed Bil- 

 leder fra den fmdes hos Bang i Tidsskr. f. Skovbrug, 12, 1889. 



Fra et botanisk Synspimkt vil det vosre meget inter- 

 essant at f0lge de Forandringer , som foregaa med Bund- 

 vegetationen i et saadant tilplantet Areal. Men der kan 

 selvfolgelig ikke ved en enkelt, flygtig Exkursion ydes noget 

 vaerdifuldt. M. Pedersen bar noteret folgende Arter fra de 

 yngre Dele: Carex arenaria, Nardus strictus, Psamma are- 



