91 



viscosa, Fimpinella Saxifraga og var. dissectifolia, Anemone 

 nemorosa (angives fra Lodskovvad) , Hijpericum montanum 

 (Lodskovvad: M. P.), Viola tricolor, Sedum Telephium (spar- 

 soin), Orobus tuberosus var. latifolius (uden for Krattene smal- 

 bladet), Trientalis europcea (Knasborg: M. P.), Veronica 

 Chamwdrys, Linaria vulgaris, Melampijrum pratense, Calluna 

 vidgaris, Vaccinium Myrtillus, V. uliginosum (Knasborg: 

 M. P.), Campamda rotundifolia, Jasione montana, Succisa 

 pratensis, SoUdago virga aurea, Hypochceris radicata , H. 

 macidata, Hieracium iimbellatum, Achillea millefolium, Arte- 

 misia vulgaris. Af Likener bemserkedes paa Trseerne: 

 Ramalina farinacea, Parmelia saxatilis, P. olivacea. Paa 

 Bimden, som er ret aaben, findes en Del Mosser. Hede- 

 mosser begynde at trsenge ind i Lodskovvad (M. P.). 



Om Mennesket ikke hindrede det, vilde Krattene sikkert 

 brede sig og Skovene voxe op igjen. Udenfor Krattene 

 fandtes f. Ex. ved Hulsig selvsaaede Exemplarer af Eg. Om 

 Jerup-Krattene bemaerker M. Pedersen, at de med Tiden 

 ville fylde de mellemliggende Dobber, der her ikke ere tagne 

 i Kultur. I Krattenes Naerhed, f. Ex. ved Hulsig, kan man 

 ogsaa fmde yderst smaa Krat eller, om man vil, store Tuer, 

 dannede f. Ex, af Salix repens og Rosa pimpinellifolia eller 

 B. canina (hvilke begge ogsaa gaa h0jt op paa Klitterne), og 

 i hvilke der fmdes baade Convallaria majalis og Polygona- 

 tum anceps, men her ere disse Planter maaske Relikter. 



Sammen med Purrekrattene kan naturligst Plantagen 

 ved Skagen omtales. Her findes mange forskjellige Traeer 

 bl. a. B0g, der stod med kraftige og smukke Langskud; 

 fremdeles h0je smukke Birke (med Taphrina betulina), 

 Alnus glutinosa, Eg og paa sine Steder Naaletraeer'). L0v- 

 skoven er tydeligt medtagen af Vinden. Af Bundvegetationen 

 i L0vskoven noteredes : A?iemone nemorosa (tildels med kolos- 



Vennebjerg Kirke ved Lonstrup, Skivern, Tversted Plantage osv.; 

 den findes ogsaa paa Hirtsholm. 

 1) Se Bang, i Tidsskrift f. Skovbrug. Bd. 12. 1891. 



