92 



sale Blade; Maj Maaned); Stellaria media; St. Holostea; 

 Ranunculus acer ; R. repens ; Capsella Bursa pastoris ; {Arahis 

 Thaliana i h0je Exemplarer ved Randen af den store Grses- 

 mark); Anthriscus silvestris; Vicia Cracca; (F. latliyroides 

 paa Marken ; Maj); Veronica officinalis {Centaur ea Cyanus; 

 Marken) ; Galium Aparine; Rumex .Acetosa; Acorus (i 

 Greften); Poa annua; Dactylis; Holcus lanatus; Lastrcea 

 spinulosa ; Equisetum arvense ; Hypna. 



Den efterfolgende Vegetation er knyttet til Vand eller 

 fugtige Lokaliteter, kan altsaa mere eller mindre faa Navn 

 af hydrofil. Jeg finder, at folgende Samfund kunne opfores 

 fra det her omhandlede Omraade. 



9. Havets Plantevaext, 



Herom har jeg Intet at meddele, Vandet ved Skagen 

 viste sig meget uklart af Plankton, vel isaer Peridineer. Af 

 st0rre Alger fandtes flere drevne i Land, f. Ex. Laminaria. 



10. Ferskvandss0er. 



Af saadanne unders0gtes de sydest for Milen liggende 

 samt Raabjerg Praesteso, hvilke M. Pedersen senere bes0gte 

 paa ny. De paa Kortet n. f. Hulsig afsatte S0er existerede 

 ifolge ham ikke i Sommer. De gaa sikkert deres Undergang 

 i M0de. I Fortiden har der vseret flere S0er, bl. a. har Raa- 

 bjerg Sogn i Oldtiden og indtil den sidste Halvdel af Middel- 

 alderen vseret delt i to Dele yed en. stor S0, der strakte sig 

 fra Bunken gjennem den 1886 udt0rrede Troldso, forbi Raa- 

 bjerg Kirke, Syd om Skivern osv. ; Raabjerg PrEestes0 er en 

 Levning (se P. Gaardboe, S. 6). 



Studeli-Miles0erne ere ret store, men yderst lav- 

 vandede; man kunde i Sommer med Lethed vade over dem 

 fra den ene Ende til den anden; Pedersen fandt dem ingen- 

 steds over 22 Cm dybe. De vare dog vist iaar, da Sonmieren 

 har vaeret saa useedvanlig t0r, betydelig mere lavvandede end 



