98 



denne Vegetation maaske forandres til en Eng med Star og 

 Pil, eller til Lynghede — alt efter Bundens Fugtighed. 



Andre Lokaliteter ere vsesentlig bevoxede med Juncus 

 Balticus. Dens tynde Skud, af V2 M H0Jde, stikke i stor 

 Msengde frem af Sandet, til dels i tydelige Raekker formedelst 

 Rodstokkens elegante Vsext, og mellem dem ser man det 

 blottede Sand, hvor man kan trseffe Puder af Pil (5. repens), 

 Exemplarer af Carex vulgaris , C. flava, Fi/rola minor, Lotus 

 corniculatus, Erica, Drosera rotundifolia, Empetrum, Carda- 

 mine pratensis , Erythrwa Uttoralis , Luzula multiflora, Ly- 

 thrum, Agrostis alba, Juncus anceps, Lycopodium i?imidatum, 

 Badiola 0. a. Juncus Balticus kan i Forening med lidt Pil 

 danne vidtstrakte Bevoxninger, 



Omkring S0erne bar man ligesom paa Fano Lejlighed 

 til at se elegante Bseltedannelser af Planterne, frem- 

 kaldte ved de forskjellige Fordringer til Fugtighed, som de 

 forskjellige Arter stille. Jo fladere Terrsenet er, desto bredere 

 ville disse Baelter kmme blive, og desto tydeligere vil Karak- 

 teren trsede frem. Derfor ere Vest-Jyllands store Sletter saa 

 fortrinligt egnede til at give en klar Forestilling om de for- 

 skjellige Arters forskjellige Fordringer og om den Rsekkefolge, 

 i hvilken de ordne sig om Vandene. Disse Bselter ville svare 

 til Samfund, der fmdes andensteds, fjsernere fra Seerne, og 

 ere omtalte i det foregaaende. 



Ved Mile-Soerne tror jeg, at man vil kunne skjelne mellem 

 folgende Bselter: 



A. Equisetum limosum og Eleocharis palu- 

 stris reprsesentere i Regelen det yderste Beelte af Sump- 

 vegetation. Den sidste Art egner sig ikke til Navngivning af 

 et bestemt Bselte, thi den synes at kunne str?ekke sig over 

 flere. Til dette Bselte borer ogsaa nsermest Sparganiiim 

 simplex. 



B. Lobelia-Bseltet. Paa sine Steder er det mange 

 Metre bredt. Lobelia Dortmanna voxede paa sine Steder i 

 stor Msengde, dels i selve Vandet, dels paa Bund, der var 



