102 



laa i 32 Cm Dybde. En saadan Vegetation vil sikkert med 

 Tiden, hvis Vandstandsforholdene blive de samme, gaa over 

 til Erica-Myrica-Hede, 



I mange Grofter trseffer man den samme Vegetation, 

 desuden andre Arter , f. Ex. Myosotis ccespitosa , ligesom den 

 selv samme Gr0ft overhovedet kan huse en meget forskjellig 

 Plantevaext efter Vandets Stand i den. Paa Gr0ftemes Sider 

 vil man kunne trseffe Msengder af HydrocoUjle, af Hepaticce 

 f. Ex. Marchantia, Pellia sp.^), endvidere Phegopteris pohjpo- 

 dioides. 



D. Juncus-Balticus-Bseltet. Saaledes kunde man 

 maaske betegne det nseste Beelte, da Salix repens, som er 

 saa almindelig her, ogsaa fmdes saa at sige overalt. Grmid- 

 vandet ligger paa sine Steder endog 1 — 1,25 M dybt. Stseng- 

 lerne af den naevnte Juncus voxe her i elegante Raekker, indtil 

 Vs M. h0je ; Sandet sees overalt mellem dem. 



Foruden de to nsevnte , der omtrent ene kunne dsekke 

 vidt strakte Flader, voxe her Juncus anceps, Epipactis palu- 

 stris, Pyrola minor, Parnassia, Eleocharis palustris og uni- 

 gUimis, Agrostis alba, Eriophorum angustifolium, Lotus corni- 

 culatus, Cardamine pratensis, Empetrum osv, 



Hvad det angaaer, at en Eng- og Kjgerplante som Ejn- 

 IKictis palustris voxer paa en ren Sandbund, paa Steder hvor 

 der dog er saa langt til Grundvandet som her, da synes det, 

 at det fugtige Sand tilfredsstiller ikke blot dens, men ogsaa 

 andre fugtighedselskende Orkideers Behov, saaledes som 

 det ovenfor (S. 78) anforte ogsaa antyder. 



Pyrola minor voxer mange Steder i Skagensegnen paa 

 Sandbmid og i braendende Sol. Ved Sammenligning af dens 

 Bladbygning med den hos de i Hornbaek Plantage i Skygge 

 voxende Arter viste der sig f0lgende : Solformen havde tykkere 

 Blade end Skyggeformen (sammenlign Fig. 12 A med H), 



') Marchantia ifolge M. Pedersen sterligt ved jeldre, konstante Vandlob, 

 mellem Blomsterplanter, Pellia mere i nydannede Grofter, paa bare 

 Brinker eller Jordsider. 



