104 



med de indstr0ede Arter. I disse Eriophoreta kan der findes 

 store gul-gr0nne Pletter, vsesentlig dannede af Carex vulgaris. 

 Eriophoreterne betegne en h0jere Vandstand end Balticeta. 

 En anden Variant af Vegetation under lignende Vandforhold 

 har M. Pedersen noteret ; en lille Ssenkning, 5 M i Tvgermaal, 

 var bevoxet med Polytrichum piliferuni, desuden fandtes 

 nogle Alger og Hepaticae. I Midten af Ssenkningen var Foly- 

 ^ncAwm-Bestanden gron, og Vandet fandtes i 44 Cm Dybde, 

 ud mod Randen var den brun og mindre taet og her var 

 Vandet i 58 Cm Dybde, 



E. Erica-Myrica-Bseltet. Disse to Planter synes 

 nogenlunde at folges ad og at stille de samme Fordringer. 

 Grundvandet fandtes i 50 Cm Dybde paa en med Erica, 

 Myrica, Drosera, Narthecium og Bhynchospora bevoxet Slette 

 ved Aalbaek, i 58 Cm Dybde paa en Myrica-S\eite ved 

 Gaardbogaard, og i 80 Cm Dybde paa en med store Msengder 

 af Erica og Myrica, desuden med lidt Calluna bevoxet Slette 

 ved Raabjerg So (M. Pedersen). Bunden er ikke Isengere rent 

 Sand, men en mere eller mindre maegtig Mor-(T0rve-)dannelse. 

 De to Arter synes at maatte have anden Vegetation gaaende 

 forud. 



Der er vide Strsekninger , som kunne betegnes som 

 Pors-Hede; de have en egen, kraftig, morkegron Tone, 

 som kan kjendes i lang Afstand, og betegne vist en Bund, 

 der med Fordel vil kunne opdyrkes. Disse Strsekninger vise, 

 at vi bor opstille dette Bselte som en egen Formation. 



F. Det nsest h0jere Bselte er Lyngheden, dannet af 

 Calluna, Empetrum osv. ; det strsekker sig allerede opad Klit- 

 foden, og endelig i 



Gr, naa vi den egentlige Klitvegetation, enten Hjselme- 

 vegetation eller daempet og halvdaempet Klit, betegnende 

 Steder, hvor Vinden har ophobet Sand paa de af Naturen 

 vandrette Sletter. . 



I Miles0erne er der efter M. Pedersen smaa Holme 

 (Klitter) , temmelig hoje i Forhold til Omfanget, hvor de nu 



