180 



loreum og proliferum , Uypnum imrum , Stereodoti cupressi- 

 formis var. ericetor'iim^ Polytrichum alinnum^ Dicratium sco- 

 parium, Vaccinium Myrtillus og Potentilla Tormentilla. Paa 

 Siderne: Eriophorum vaginatum, Vaccinium Myrtillus og 

 uliginosum, Calluna, Empetrum, Hylocomium loreum, proli- 

 ferum og parietinmn, Hypnum purum og Dicranum sco- 

 parium, desuden spredt over hele Hojen et Par Carex-Arier 

 og Gramineer, som dog vare for langt tilbage i Udviklingen 

 til, at jeg kunde bestemme dem. Ved Nordenden af Sor- 

 vaagsvandet trsede Fjeldene 0. og V. fra nsermere sammen 

 og indsnaevre Dalen. Tillobet er her blevet en temmelig 

 bred Aa, idet det bar optaget den betydelige Vandmsengde 

 som kommer fra Vestsiden af Rensatindur. Soens Nordende 

 er derved bleven opfyldt af udskyllet Grus og Sand og er 

 nu en stor, fuldstsendig jsevn, kjseragtig Slette, langs hvis 

 vestlige Side Aaen lober. Storstedelen af denne Slette er 

 dsekket af Gyperaceer og Mos og derfor nsesten vaerdilos. 



Den Iste Juni. Med Baad rejste jeg om Formiddagen 

 fra Sorvaag til Myggeuses , hvor jeg landede paa Vestenden, 

 ved Bygden. For at komme tilbage samme Dag med 

 gunstige Stremforhold over Myggena^sfjorden blev Opholdet 

 paa 0en kun 4 Timer. Jeg satte mig for at naa den 

 nsermeste af 0ens Toppe og derfra at soge ned paa Nord- 

 siden og saa tilbage til Bygden. I Boen voxede Car ex crypto- 

 carpa temmelig rigelig, men endnu neppe nok i Blomst. 

 Den forste Del af Haugen var sumpet med fattig Vegetation 

 og stserkt trampet af K0erne, derefter blev Bun den mere 

 fast og dannede en svagt skraanende, kjseragtig Slette, 200 M. 

 o. H. Vegetationen bestod her forst og fremmest af Erio- 

 pihorum angustifoHum og Carex Goodenoughii. I dette Tseppe 

 fandtes sparsomt Luzula maxima og en lille Form af Caltha 

 palustris med smaa Blomst er .og Blade, desuden en Del 

 Hylocomium, Polytrichum, Hypnum Stockesii, Pellia, Dicra- 

 num scoparium og en Martinellia. Ovenfor denne Slette og 

 indtil Toppen var Plantevcexten fattig og bestod hovedsagelig 



