218 



fl0d Vandet paa 4 Steder ud i Sumpen, hvor der for hvert 

 Udlob fandtes en Indsksering i den faste Bund. Disse 4 Ud- 

 l0b vare fordelte over en Strsekning af 25 — 30 M., saa at Af- 

 standen mellem dem var 6 a 8 M. Hele Sumpen var ud- 

 fyldt af en tset Mosvegetation , hvori enkelte Fanerogamer. 

 Men i Udlebene, hvor Mostaeppet ikke var saa taet, fandtes 

 f0lgende Arter, der, saa vidt jeg kunde se, ellers ikke fandtes 

 i Sumpen, i alt Fald ikke i Naerheden af Udlobene. 



Iste Udl0b. Inderst Amblysteginm exannulatum forma, 

 uden om den Brijum ventricosum var. , med 2 smaa Pletter 

 af Acrocladinm cuspidafmn og Fhilonotis fontanel. 



2det Udl0b. Philonotis fontanel med en lille Plet af 

 Acrocladium. 



3die Udl0b. Amhlystegium exantmlatum forma. 



4de Udl0b. Martifiellia widulata, Amblysteginm examiv- 

 latum forma og Acrocladium, hver i en lille, skarpt afgraenset 

 Gruppe. 



I alle Udlobene fandtes lidt Montia rividaris. Udenfor 

 Udlobene, belt ind til den faste Kant, bestod Mosvegetationen 

 af Amblysteginm revolvens, pletvis blandet med A. scorpioides, 

 Ranimcuhis Flammnla, enkelte Carices og Gramineer. Midten 

 af Sumpen var, saa vidt jeg kunde se, bevoxet med Aira 

 alpina f. vivipara. Det var interessant at se, hvorledes det 

 friske, kolige Vand i Udbbene virkede paa Sumpmosserne 

 Amblysteginm revolvens og scorpioides og holdt dem i Afstand, 

 medens Pladsen til Gjengjseld var taget i Besiddelse af Arter, 

 der, med Undtagelse af Acrocladinm cuspidatum, paa Fser- 

 0erne nsesten udelukkende ere knyttede til Kildebund. 



Plateauet gjorde for0vrigt et ret trist og ode Indtryk. 

 Straekninger med Cyperacekjger afvexlede med 0de, stenet 

 Fjeldmark eller svage Tillob til Graes- og Lyngmark. Ret 

 oplivende var dog Partiet om den N. fra indtraengende, brede 

 Dal. Her seer man ud over Mundingen af Kalbakfjorden og 

 over Sundet til Fjeldene paa 0ster0. Selve Dalen med sin 



