234 



stamning fra denne Plante — er stserkest uclviklet paa den 

 Side af Stsenglen, der er modsat det til Steengelleddet li0rende 

 Blad. Staengelleddene ere forneden noget fortykkede. 



Bladen e ere afvexlende, toradede, siddende, bredt 

 staengelomfattende, 5 — 6 cm. lange, 1 — 2 cm. brede (paa de 

 seldre Skud kortere), stive, i hele deres Lsengde lige brede, 

 bueformet tilbagebojede , ofte tildels sammenfoldede , mere 

 eller mindre bolget-krusede , helrandede med bred, afrundet 

 flad, undertiden kappeformet sammentrukken Spids. Midt- 

 nerven er brmigr0n, paa hver Side af denne er der 1 — 2 

 st0rre Nerver og i hvert Mellemrum 1 — 2 mindre Nerver. 

 AUe Nerver ere forbundne ved faa og fine Tveernerver; de 

 derved dannede Areoler ere laengere end brede, kun op imod 

 Spidsen ere de omtrent af samme Ltengde og Bredde. Paa 

 Ide yngste Skud trseffes Blade, der ere indtil 10—15 cm. 

 ange, flade, med meget bred, r0dbrun Midtnerve. 



Skedehinderne paa de asldre Skud ere korte, (i Au- 

 gust henvisnede), paa de 0vre Stoengelled indtil 1 cm. lange 

 og 0,6 cm. brede, tset omsluttende Staengelen, foroven lidt 

 udstaaende , papiragtige. I Spidsen ere de butte , paa de 

 yngre Skud og paa Efteraarsskudene store og foroven noget 

 klokkeformet udvidede, hele, Isengere nede paa Stsenglen 

 kl0vede og tilsidst frynsede inden de belt forsvinde. 



Axstilkene ere 3 — 4 cm. lange, trinde og udenLaengde- 

 fure, lige tykke overall og af Tykkelse som de 0vre Steengel- 

 led eller lidt tykkere, som oftest krummede, men med op- 

 rette Ax. 



Axene ere IV2 — 2 cm. lange, tykke, valseformede, lidt 

 tilspidsede, med mange (20 — 30) taet siddende Blomster. 



Blomsterne aabne sig ofte slet ikke; Blosterbladene 

 ere noget bredere end lange, i Spidsen indadbojede og med 

 en Udvidelse eller Pukkel udvendig, ved Grunden. Der er 4 

 Stovblade (som if0lge Caspary ere fuldstsendig golde) med 

 siddende St0vknapper. 4 St0vveje, hvis tykke, noget udad- 

 b0jede Grifler baere skiveformede, fladtrykte Ar. 



Moden Frugt er ikke iagttaget. 



I forskjellige engelske Tidsskrifter (se den udf0rlige Text) 

 Andes omtalt en Potamogeton, som er iattaget paa forskjellige 

 Steder i Storbritannien og Irland og som af Bennett og 

 Fryer er henf0rt til P. undulatus Wolfg. Denne engelske 

 Plante, som er beskrevet i to Hovedformer, var. Cooperi 



