276 



bserer kun faa Klitter, og disse ere lave og sinaa. Paa den 

 sydlige Del af deniie jsevne Slette voxer der Lyng. Den 

 danner et nsesten sammenhfengende Dsekke, der mod Kanterne 

 opl0ser sig i Tuer. Det er ikke nogen stor Straekning, der 

 er lyngbevoxet (5—600 Skridt i Omkreds?) J. P. Jacobsen 

 siger (1870) om Calluna vulgaris: „Hist og her, men ikke 

 almindelig og aldrig dannende et tset Lyngtaeppe". Da det 

 er urimeligt, at ban ikke skulde have kjendt denne Bevoxning, 

 kan det antages. at Lyngen siden da har bredt sig en Dei. 

 Herpaa tyder ogsaa det, at der fandtes mange unge Planter, 

 navnlig ud imod Kanterne ^). 



Trods Lyngen er det ikke et Stykke Hede, man her har 

 for sig. Der noteredes felgende Planter: Cladonia rangi- 

 ferina (i Msengde, syntes nogle Steder neesten at tage Magten 

 fra Lyngen) og nogle andre Lichener (Cladonier og Gorni- 

 cularier) , Thymus Serpyllum, Lotus corniculatus, Weingmrt- 

 neria canescens (paa bare Sandpletter) , Antennaria dioica, 

 Carex arenaria (faa Exemplarer), Empetrum nigrum^ Juni- 

 perus communis. 



Denne sidste har sit Maximum her, men Andes for0vrigt 

 saa almindeligt paa Anholt (f. Ex. i Vestlandet , ogsaa , som 

 nsevnt , nieget spredt i den 0vrige Del af 0rkenen) , at den 

 kan siges at vsere karakteristisk for denne 0. 



Buskene ere oftest ganske lave og trykte mod Jorden. 

 Nogle Exemplarer blive meterh0je, men i Almindelighed er 

 H0jdemaximum 40 - 50 Ctm. , og sjaeldent bliver Stammen 

 forneden mere end 5—6 Ctm. i Omkreds. Stammerne vare 

 gja^rne mange, saa at der dannedes smaa pudeformede, frisk 

 gr0nne Krat. Et af de st0rste af disse var ca. 20 Skridt i 

 Omkreds. 



Hist og her i 0rkenen og almindelig i dens lyngbevoxede 

 Del findes Salix repens, oftest som Smaakrat paa 30 — 40 Ctm. 



*j If0]ge et ^Lokalkort over Anholt" , der i 1867 er haandtegnet af 

 Hans Pedersen, og som nu findes i Kammerherregaarden , var der 

 allerede dengang Lyng paa dette Sted. 



