377 



Hojde og 3—5 Skridt i Diameter, og samlende Sand inellem 

 de opadstigende Grene. Dei- opstod saaledes lave og omtrent 

 kredsrunde Klitter. 



Men laengere mod 0st, ved Pakhusbugten (se Fig. 1), 

 oplraeder Salix repens paa en anden Maade. Den dominerer 

 her aldeles i Landskabet og danner Klitter paa 2 — 3 M. 

 Hojde. Ganske vist ses her ogsaa andre Sandplanter, men 

 de spille ingen Rolle ved Siden af Pilene (eller nPalmerne". 

 som de kaldes paa Anholt). Nogle Klitter ere storre og ligge 

 enkeltvis, andre ere mindre (meterhoje og derunder) og ligge 

 toet sammen over og ved Siden af hverandre, saa at det, 

 hvad Formen angaar. kunde se ud som en Flok liggende 

 Faar. 



Nogle Klitter synes at vsere ganske drempede og ere taet 

 bevoxede nied Pil; andre ere saa tyndt bevoxede, at hvert 

 Skiid. der stikker op af Sandet, ses for sig og skjules ikke 

 at andre; Skuddenes indbyrdes x\fstand paa en saadan Klit 

 kan f. Ex. vsere 5 — 7 Ctm. 



Nogle af Pileklitterne vare oprevne af Vinden, der saas 

 da lange, Liregelm8essig bugtede Rodder af Fingertykkelse, 

 beerende de ofte endnu gronne Skud. 



Det er maaske endnu veerd at bemserke, at paa en af 

 Klitterne stodte 2 forskjellige Pilebevoxninger tset op til hin- 

 anden, men vare skarpt adskilte; den ene var ca. 30 Ctm. 

 h0j, den anden ca. 50 Ctm. Den forstes Blade vare mere 

 haarede paa Oversiden end den andens. 



Sletten mellem Klitterne var mange Steder tset beklaedt 

 med Graaris, saa at der dannedes et graagront Tseppe. 

 Dettes Huller vare udfyldte med brunt, nemlig Folytrichum 

 piliferum og isaer Cornicularia aculeata, der her fandtes 1 

 storre Manigde end noget andet Sted i 0rkenen. 



Ikke langt fra Anholts Nordostspids . mellem de store 

 Miler. fmdes nogle Flader, hvis Bund ligesom Milerne er 

 brunt Sand. I Juli Maaned vare Fladerne vaade, og fersk 

 Vand (drikkeligt) fandtes i ca. 25 Ctm. Dybde. Det fortaltes, 



