281 



Vi have nu kun tilbage at omtale „Kj8eret", den lave 

 Straekning, der orngives af Bakkerne. Det skal for have 

 vaeret en S0; Vandet bar man afledet gjennein „Renden", 

 der ferer imod Vest gjennem Bakkerne (Se Fig. 1). Den 

 nordlige Del (omtrent til den nordligste af de to „Bakke0er") 

 er for storste Delen sur Eng. Der findes ogsaa en lille So 

 eller Dam , i hvilken voxer Kqiiisetum limosum og i Vand- 

 kanten LUtorella laciistris. 



Den sydlige Del af „Kjieret" er den frugtbareste — eller 

 den eneste frugtbare — Del af Anholt. Her dyrkes de saed- 

 vanlige Kornsorter, selv Hvede. Enge findes ogsaa, frisk gronne 

 og tilstrsekkeiig udgroftede, med mange Begnorme. 



Vegetationen i „KJ8eret" frembyder intet saeriig mserke- 

 ligt. I den dyrkede Del findes almindelige Ukrudsplanter, 

 saasom Mentha arvensis, BncneJla vulgaris, Stachys palustris, 

 Alectofolophus minor, Anchusa officinalis, Linum cafharticum, 

 Anagallis arvensis, Raphanus Raphanistriim, Sinapis arvensis, 

 Brassica campestris, Polygonum Hydropiper og lajKithifoli- 

 um o. s. v. 



I eller ved Grofterne og i „Renden« kan man trseffe 

 f. Ex. Sparganium simplex og niicrocarpnm, Alisma Plantago, 

 Triglochin ptn^ustre, Heleocharis palustris, Juncus filiformis 

 og conglomeratus, Carex leporina og panicea, Myosotis palu- 

 stris, Galium palustre, Sium a ngusti folium, — og folgende 

 submerse eller svommende: Potamogeton coloratus og pusillus, 

 Callitriche sp. 



De lodrette Sider af de ofte dybe Grofter klsedtes af en 

 frodig Mosvegetation, hvor sa^rlig Wehera albicans var frern- 

 herskende; desuden fandtes her Wehera proligera, Mnium 

 punctatum o. a. I stor Msengde voxede her en Cardamine, 

 som aldrig saas med Blomster. 



I den nordlige Del af „Kjferet" fandtes Planter som 

 Carex Oederi, vulgaris og panicea, Juncus supinus, Gerardi, 

 hufonius og lampocarpus, Luzula multiflora, Scirpus setaceus. 



