316 



D. alpina er cirkumpolser. Foruden i de arktiske Egne 

 er den funden i Nord-Amerika, Island, det nordlige Skandi- 

 navien, Sibirien og i Himalaya. 



Draba Fladnizensis Wiilf. (Fig. 14). 



Bladene ere aflang-lancetformede, helrandede eller nu og 

 da med en enkelt Tand, med en tyk, paa Undersiden frem-, 

 traedende Midtribbe, der ikke naar Bladets Spids. Behaaringen 

 af Bladene varierer soni omtalt ved D. glacialis og D. alpina ; 

 de kunne ogsaa vaere ganske glatte. Blomsterskuddene ere 

 bladl0se eller bsere nu og da et enkelt Blad, i Almindelighed 

 ere de glatte, men kunne ogsaa vaere haarede. Den ganske 

 glatte Form adskilles let fra D. crassifolia ved Midtribben. 



Til denne Art h0re: 



D. lapponica Wahlb., der bar baade Rand- og Fladebe- 

 haaring paa Bladene ; den er synonym med D. Wahlenhergii 

 Hartm. v. Jieterotricha Lindbl., og hertil h0rer ogsaa D. hrachy- 

 carpa Zetterst. i Bot. Not. 1854. 



D. androsacea Wahlenb. bar kun Randbehaaring og er 

 synonym med D.Iadea Adams og D. Wahlenhergii v. homo- 

 tricha Lindbl. — D. Wahlenhergii v. glahrata er den belt 

 glatte Form. — I). TschuhUchorum Trautv. er kun IJ. Wahlen- 

 hergii {'. heterofricha, som af Trautvetter er anbragt i Gruppen 

 „Chrysodraha^ ^ hvortil den dog ikke h0rer, idet D. Fladnizen- 

 sis's Blomster kun ved T0rring ofte viser sig gullige. 



D. altaica (Ledeb.) Bunge er den noget sjaeldnere fore- 

 kommende Form, hvis Blomsterskud og Blomsterstilke ere 

 haarede. 



Andre Synonymer for D. Fladnizensis hentede fra den 

 mellemeuropaeiske Flora ere efter min Anskuelse I). Johannis 

 Host, D. carinthiaca Hoppe, D. Hoppeana Rudolphi. 



D. Fladnizensis er funden i alle arktiske Egne hele Polen 

 rundt, desuden i Rocky Mountains, det nordlige Skandinavien, 

 Alperne, Sibirien, Ural-, Altai- og Baikal Bjergene samt i 

 Himalaya. 



D. hirta L. 



Bladene ere lancetformede med nogle faa Teender eller 

 helrandede, taet haarede af grove, grenede Haar, sjaelden noget 

 randhaarede ved Grunden. Blomsterskuddene ere seedvanlig- 

 vis kraftige, c. 20 Centira. h0Je, med 1 — 4 segformede, ofte 



