D52 



formede Silenetuer, der vare visnede paa den Side, der 

 vendte mod den herskende Vindretning *). Naar Tuen paa 

 Vindsiden f0rst er draebt ved Udt0rnng, kommer Vindens 

 mekaniske Virkning bagefter, den bortfjserner ferst de visnede 

 Dele og tager derefter fat paa Underlaget. I langt h0jere 

 Grad synes Vegetationen at veere paavirket af de voldsomme 

 Storme i 0st-Gr0nland (Hartz I.e.) og paa Kola-Halv0en 

 if0lge Kihlmans Beskrivelse -). 



I en aaben, meget udsat Fjeldmark trseffer man om 

 Vinteren nsesten aldrig staaende Blomsterskafter og Frugt- 

 stande; disse knsekkes af Stormen og fejes bort, og af de 

 visnede Dele er ikke andet tilbage end de Blade, der d^kke 

 de levende Dele. Netop i denne Henseende viser den sne- 

 bare Fjeldmark sig at vsere forskjellig fra den snedsekkede 

 om Vinteren. 



Efter disse Bemaerkninger gaar jeg over til at tale om 

 de noterede Planter. 



Cerastium. alpimim. De graauldne, taetbladede Skud saa 

 her ud, som jeg bar beskrevet det fra 0st-lsland^). De 

 sluttede sig ikke teet til Marken. Blomster var anlagte og 

 Blomsterknopperne syntes at vgere noget st0rre end de vege- 

 tative Knopper. 



Cerastium imlgatum. Skuddene vare som oftest tset 

 trykte til Marken, med en gron Bladdusk, aaben Knop, i 

 Spidsen; de eeldre Blade ere som oftest visnede, men i deres 

 HJ0rner sidder der gr0nne Skud; undertiden, isaer nederst 

 paa Staenglen, fandtes gr0nne Skud i begge modsatte Blades 

 Hjorner; i andre Tilfselde og isaer naermere Spidsen, kun i 

 det ene Blads Hjerne, og da til modsat Side i to paa hin- 

 anden folgende Bladpar, 



^) L. Kolderup Rosenvinge: Det sydligste Gronlands Vegetation. 

 Meddel. om Gronland XV. S. 224. 



^) A. Osw. Kihlman: Pflanzenbiologische Studien aus russisch Lapp- 

 land S. 36. Acta Societatis pro fauna et flora fennica T. VI, Nr. 3. 



^) H. Jonsson: Optegnelser fia Vaar- og Vinterexkursioner i 0st-ls- 

 land. Bot. Tidsskr. 19. B. S. 285. 



