353 



Armeria maritima. Sterste Delen af de ydre Blade i 

 Rosetten vare visnede og tilbagebejede. I Midten vare Ro- 

 settens Blade levende, og de yderste vare meget ofte rod- 

 farvede. 



Silene accmlis, Arahis petrcea og Dryas odopetala vare 

 fuldstsendig af samme Udseende som i 0st-lsland. (Se Bot. 

 Tidsskr. 19. B. S. 285 og 287). Amhis-Roseiievne slutte sig 

 ofte tset til Underlaget. Baade Silene og Arahis havde an- 

 lagte Blomster. 



Saxifraxja oppositifolia. Denne ellers i Island saa al- 

 mindelige Plante maatte jeg laenge soge efter. Endelig traf jeg 

 den i Klipperne overfor Vido, hvor den havde det ssedvan- 

 lige Vinterudseende og fuldtdannede Blomster (se Bot. Tidsskr. 

 19. Bd. S. 283). 



Calluna og Empetrum omtales her, skjondt de ikke ynde 

 de mest udsatte Steder; jeg traf nemlig disse Planter paa 

 meget udsat Sted, og her kunde de aabenbart ikke holde 

 sig. Paa Calluna'en maerkede jeg isser en tydelig Forskjel 

 mellem dens Vindside og Lseside; paa Lsesiden saa den 

 normal ud, medens Bladene paa Vindsiden enten vare visnede 

 eller rodfarvede. Paa Klippeflader fandt jeg den sluttende 

 sig tset til Underlaget; Undersiden var frisk, men paa Over- 

 siden vare Bladene enten visnede eller staerkt rodfarvede. 



Hvad Klippernes Lichenvegetation angaar, vil jeg blot 

 fremhseve, at den var levende overalt og holdt sig godt flere 

 Steder paa meget udsatte Flader. 



Siiedsekket Fjeldmark fmdes paa mindre udsatte Flader, 

 enten paa Steder, der ligge i Lae og da som oftest dsekkes 

 af Sne i Vintertiden, eller ogsaa paa Steder, der synes at 

 vsere noget udsatte, men hvis Overflade er saaledes formet' 

 at den er oversaaet med Lsegivere, storre eller mindre Stene, 

 der undertiden staa meget taet sammen. Undertiden ere 

 Stenene lejrede paa den Maade, at vi have med en Til- 

 nsermelse til en Ur at gjore. Foruden at disse fremragende 

 Stene yde Planterne Lse overfor Stormen, ere de ogsaa et 



Botanisk Tidsskrift. 21. Bind. 23 



