358 



gr0nalgerne voxe, men i de HuUer, hvor V^armen steg her- 

 over, var der ingen Vegetation. Af Gronalger saa jeg ikke 

 andre end Draparnaldia glomerata , der voxede sparsomt 

 paa Stene i Bunden. Her var Vandets Varme i Overfladen 

 15—20°, men ved Bunden + 10°. 



Ovenfor de varme Kilder voxede Potamogeton gramineiis, 

 dog ikke i stor Maengde. Vandets Varme var -j- 10°. 



Som allerede fremhaevet, var det f0rst paa Exkursionen 

 den 28. og 29. April , at det maerkedes , at Planterne for 

 Alvor vare begyndte at voxe, dog maa herfra undtages Myr- 

 straekningerne, hvor Isen i Jordbunden endnu ikke var smeltet. 

 Fjeldmarksplanterne vare naesten overalt begyndte at voxe; 

 de nye Blade se mere friskgronne ud end de aeldre, men 

 ofte vise de sig dog rodfarvede. Silene-Tnevne ere af meget 

 forskjelligt Udseende, idet man kan traeffe dem i alle mulige 

 Overgangsformer fra belt brune (Vinterstadiet) til belt gr0nne. 

 Man traeffer byppigt, at Laesiden af Tuen er bleven gron, 

 medens den anden Side endnu bar uforandret Udseende. 

 Hvor der var L^e, vare Gramineerne synlig begyndt at voxe, 

 medens de paa mere udsatte Steder vare af uforandret Ud- 

 seende. Den f0rst udsprungne Plante, Saxifraga oppositi- 

 folia, fandt jeg den 29. April ^). Efter min Erfaring er den 

 den f0rst blomstrende Vaarplante i Island, bvad den ogsaa er 

 i de arktiske Lande^), bvilket let forklares ved, at den bar 

 fuldt dannede overvintrende Blomster, som allerede frem- 

 haevet. Da den blomstrer saa tidlig, ere dens Blomster ofte 

 udsatte for kolde Vinde og Frost, men dette synes ikke at 

 genere dem noget videre. Paa min Rejse til Vestfjordene 

 saa jeg den i Stykkesbolm tidlig om Morgenen den 6. Maj 

 blomstrende overalt, medens Jorden var hvid af Rim og stiv 



1) Blomstrede i 0st-lsland i 1894 forste Gang d. 6. April, dr. Bot. Tidsskr. 



19. B. S.294. 

 *) cfr. E. Warming: Biologiske Oplegnelser om gronlandske Planter 



± Bot. Tidsskr. IG. B. pag. 29. Kbh. 18SG. 



