XLIII 



alt som er kn^ttet til den danske Krone. Ved ^botanisk Undei'sogelse" 

 taenkte han ikke paa en udviklingshistoiisk, morfologisk eller anatomisk 

 Undersogelse af de enkelte Arter, saaledes som f. Ex. i Raunkisers endnu 

 ikke publiceredo Vaerk om „Danske Blomsterplanter", men paa Floiaen 

 og Vegetationen som Helhed. Ved Flora forstaas, som han har ud- 

 viklet i ^Plantesamfund", Lister over et Lands (eller en Egns) Arter 

 og disses Fordeling efter Landsdele, men til dette Raastof bor knytte 

 sig Besvarelsen af en Rfekke Sporgsmaal om Grundene til Fordelings- 

 maaden og Floraens Historie i samme Land (Indvandringsveje , Ind- 

 vandringstid m. m.). Ved Vegetation taenkes paa Plantedsekket, 

 Plantesamfunde res Form og Fordeling og alle de Sporgsmaal, som 

 hermed staa i Forbiadelse. Han gjennemgik nu. hvad der var gjort i 

 disse to Retninger to Dansk Vestindien, Gronland, Island, Faeroerne og 

 Danmark i snaevrere Forstand, og kom til folgende Resultater: For 

 Vestindien er der sserdeles meget tilbage at g.J0re, men man kan vist 

 endnu ikke optage en planmaessig omfattende Undersogelse; det maa 

 vist forelobig overlades til Tilfa^ldet, det vil sige, til de Botanikere, der 

 tilfseldigvis have Lyst og Lejlighed til at rejse derud, at supplere, hvad 

 vi nu vide. Greniand er et af de bedst undersogte Lande, fordi der nu i 

 en Snes Aar har vaeret saa at sige aarligt udsendt Expeditioner derhen, 

 og der ogsaa af og til har vasret Botanikere med disse. Vi have saa- 

 ledes Floraer over alle Plantegrupper, Forsog paa Udredning af de 

 floristiske Forskjelligheder ' de forskjellige Egne og af Indvandrings- 

 vejene m. m., og vi have en Oversigt over Vegetationens forskjelhge 

 Former. Her er selvfolgelig endnu grumme meget at gjore; en dygtig 

 Florist vil paa en selvstaendig Expedition over en lasngere Straekning 

 sikkert finde meget nyt, og Vegetationen trtenger til fornyet og fuld- 

 komnere Bearbejdelse. Den mindst kjendte Del er naturligvis Ostgron- 

 land, men vi have jo nu Udsigt til, at et stort Fremskridt vil blive gjort 

 her i de naermeste Aar. Med Hensyn til den fremtidige Undersogelse af 

 Gronland bor man vedblivende stotte sig til Gronlandskommissionen og 

 dens Expeditioner: der vil ganske vist derved komme noget lilfeldigt 

 ind i den botaniske Undersogelse, fordi Kommissionen fortrinsvis har 

 geologiske og geografiske Formaal, men saa koster den paa den anden 

 Side heller ikke direkte noget for L otanikerne, og med det meget, der 

 allerede er gjort, tor man vel nok forelobig lade det gaa paa denne 

 Maade. — Isiaud er det i botanisk Henseende slettest kjendte af alle til 

 Danmark knyttede Lande, skjont vi have gode Begyndelser til Floraer 

 og ogsaa Vegetationsskildringer; men vi have f. Ex. endnu ingen sikker 

 Forestilling om de floristiske Forskjelligheder i Landets forskjellige 

 Dele, kunne endnu mindre tage fat paa Sporgsmaalene om Floraens 

 Historie og Eorhold til Nabolandenes. Hvad vi vide, er i den Grad 

 brudstykkeagtigt, at et overordentlig stort Arbejde her forestaar. Heldig- 

 vis er der jo nu dygtige islandske Botanikere, og til dem og til Andre, 

 hvem Tilffeldet forer derop, maa vi vistnok forelobig overlade Under- 

 sogelsen. Naar andre nserliggende Undersogelser ere gjorte, bor Islands 

 botaniske Undersogelse imidlertid plannifessig optages. — Fsereeriie. For 

 tre Aar siden fik Prof. W. en, lasnge paatfenkt, planmaessig botanisk 



4* 



