XLIV 



Unders0gelse af Fferoerne ivterksat og ved forskjellige Botanikeres 

 Rejser derop i Aarene 1895—97 turde et saa stort Materiale nu VEere 

 indsamlet, at dette Amt af Danmark, naar det er blevet bearbejdet og 

 Resultaterne om et Par Aarstid publicerede, forhaabentlig vil va^re den 

 alsidigt fuldsta3ndigst unders0gte Del. Vi maa da have Lov til i en 

 Aarreekke at overlade de tilfeldige Rejsende at foi'ts^tte. — Daiiiuarks 

 0vrige Amter. Hvad Flora en angaar, traenges der vel mest til en 

 ny Mosflora og til Floraer over Thallofyterne ; vi have vel en Likenflora, 

 men ingen Algeflora siden Lyngbye (undt. Jacobsens Desmidiaceer og 

 Heibergs Diatomeer) , og ingen Svarnpeflora (uden Raunkisers Slim- 

 svampe og Rostrups Brandsvampe) ; m. H. t. Svampene forvente Botanikerne 

 dog. at E. Rostrup vil give en Flora over visse Grupper og Sever in Peter- 

 sen over andre ; Havalgerne bearbejdes jo af Rosenvinge, og enkelte andre 

 Alge-Grupper af 0strup og Frk. Hallas. Med H. t. Karplanterne er der 

 samlet et meget stort Materiale i 1) Langes Haandbog, 2) Langes og 

 Mortensens Fortegnelser over nye Fund, 3) i de forskjellige Lokalfloraer. 

 hvilke Taleren najvnte, 4) i de mange Exkursionsberetninger i Botan. 

 Tidsskrift , saa at der maa kunne gives en meget fyldig og korrekt 

 FremstilHng af de floristiske ForskjeUigheder i Danmark, og Sp0rgs- 

 maalene om Forholdet til Nabofloraerne og Floraens Historie, der jo 

 ogsaa behandles fra palteontologisk Side , maa man derigjennem kunne 

 rykke lidt najrmere ind paa Livet. Det gja^ider her om, at den rette 

 Haand og det rette Hoved tager denne Opgave op. Vegetationen er 

 langt sparsommere behandlet, navnlig er den endnu meget Udt be- 

 handlet i biologisk Retning; vi have Vaupells Skove, Andresens Klitter, 

 og vi have nyere Skildringer af Raunkia^r, Taleren, Baagoe og Ravn, 

 samt kunne vente andre; vi have desuden alle de Bidrag, som forskjel- 

 hge Lokalfloraer give, men i det Hele er det indsamlede og publicerede 

 Materiale langtfra tilstra^kkeligt til, at en omfattende Skildring af Dan- 

 marks Vegetation derpaa kan bygges; sajrligt vides meget lidet om den 

 RoUe, de lavere Planter spille i Plantedajkket og dets Historie. Man 

 kunde vist godt strfebe hen mod en botanisk Kortlaegning af Landet i 

 Lighed med den geologiske ved D. G. U. , men endnu er det umuligt at 

 udf0re en saadan. Af alle danske Landsdele er Jylland uljetinget mest 

 stedmoderligt behandlet baade hvad Flora og Vegetation betr^ffer, men 

 Jylland er paa den anden Side netop den Del, der nu mindst b0r 

 skubbes til Side; om Jyllands botaniske Undersogelse b0r det i de 

 ntermeste Aar fortrinsvis dreje sig. 



Hvorledes fremmes nu den botaniske Undersogelse af Danmark V 

 Taleren anviste folgende Midler: 1) ved at der udseettes Prisopgaver 

 f. Ex. fra Universitetet, K. D. Vid. Selsk. eller maaske endog Botan. Foren. 

 Taleren har for en halv Snes Aar siden udsat en Prisopgave om KHt- 

 vegetationen, der forblev ubesvaret, en om Hederne, der besvaredes af 

 Cand. Mentz, og har iaar faaet en tredie i lidt forskjellig Retning udsat ^). 



En til Nutidens Standpunkt svarende Skildring af PlantevEexten i 

 et Omraade af Danmark, hvis Sterrelse ikke maa vsere mindre end 



