XLVI 



Anvendelse han aarlig skal indhente Ministeriets Tilladelse. Taleren 

 har forvisset sig om, at det ikke vil stode paa Vanskeligheder, naar den 

 anvendes til Indsamling af Planter til vore Samlinger, hvormed da kan 

 forbindes botanisk Unders0gelse af Landet. Det er bans Agt i de 

 na?rmeste Aar at gj0re Jylland n. f. Linifjorden og Limfjords0erne til 

 Gjenstand for saadan Unders0gelse, ved en eller anden dertil skikket 

 yngre Botaniker, foruden ogsaa ved egne Rejser; senere agter han da 

 at avancere Ifengere syd paa i Jylland, saa at denne Del af Landet kan 

 blive alsidig undersogt, og maaske vil han da senere, naar Erfaring er 

 indvundet, s0ge og kunne haabe paa storre Underst0ttelse fra Statens Side. 

 Hvorfor nu netop Jylland? Denne Provins er gjentagne 

 Gange i Foredraget bleven fremdraget; Grunden er, at Halv0en er den 

 slettest unders0gte Del, og Havens Herbarier, der bor vsere meget rige 

 m. H. t. Landets egen Flora, indeholde kun meget lidt fra Jylland. Men 

 dertil kommer folgende: Jylland er den Del af Landet, i hvilken de 

 naturlige, af Kulturen uforstyrrede Naturforhold ere bedst bevarede ; det 

 b0r da va^re meget lokkende for Botanikerne at studere dette Land, 

 langt mere end det af Mennesker og Dyr overtrampede, gjennemplojede 

 og paa mangfoldige Maader forandrede Kulturland i de andre Lands- 

 dele; endnu er der en Poesi over Jyllands vide Hedesletter og vilde, 

 triste Klitter, som ingen anden Del af Landet kan frembyde. Men hvor 

 Ifenge varer det? Om faa Decennier vil Alt vsre forandret. thi i ingen 

 anden Landsdel arbejdes der med saadan Energi paa Indvinding af 

 Kultmland som der').' Som Ftedrelandsvenner , der se paa Landets 

 okonomiske Fremtid, maa vi vsere opfyldte af Glsede derover, som Bo- 

 tanikere se vi det med en ejendommelig Sorg. Ikke troede Taleren, at 

 Kulturen just vil udj'ydde mange Arter, skJ0nt ingen veed det; om 

 Brygger Schi0tz ikke havde taget sig af Arctostaplnjlos aljnna , havde 

 den limeligvis nu v«ret udryddet fra dens eneste kjendte Voxested. 

 Men hvad der vil forandres, det er Vegetationen i sin Helhed, Arternes 

 relative Masngdeforhold og Vegetationens Fysiognomi. Det gjselder om 

 at bevare Billedet af Naturen som den endnu er og i Aarhundreder har 

 va^ret i Jylland, f0r det udslettes. Dertil b0r altsaa de enkelte Botanikere 

 i Danmark opfordres, og der har Botanisk Forening en smuk Opgave, 

 som den ikke b0r lade ligge. Taleren foreslog derfor, at Botan. Forening 

 i de naermest kommende Aar retter al sin Kraft, ved de til dens 

 Raadighed staaende Midler, paa den alsidige botaniske Unders0gelse af 

 Jylland, altsaa navnlig ved at 1) st0tte Botanikere til at udfore Rejser 

 der, 2) gJ0re sine store Exkursioner derover og S0rge for fyldigere Be- 

 retninger om disse, 3) fremkalde Lokalfloraer med indgaaende Vege- 

 tationsskildringer ved Botanikere, som ere bosiddende i forskjellige Egne 

 eller af andre Grunde let kunne komme til at undersoge dem. 



') Endog den pr^egtige Studeli-(Raabjerg-)Mile har en Mand jo tfenkt 

 paa at tilplante, skjont Klitvassenet lader den h^ge, i sund For- 

 staaelse af, at, da den ingen Skade gjor, er den meget mere vjerd 

 som den nu er, end om der kom en Fyrreskov til at staa paa den. 

 Jeg kjender intet mere storslaaet skj0n't i sin Vis og vildt poetisk 

 i Jylland end Studeli-Mile. 



