— 21 — 



I hvilken Grad disse Livsformer kan benyttes i Formations- 

 laeren, skal Fremtiden vise. Det forekommer mig dog paa Forhaand 

 naturligt at benytte dem ved Karakteriseringen af Forrnations- 

 rsekkerne, saaledes at disse benaevnes efter den Livsform, til hvilke 

 den eller de dominerende Artei- h0rer, f. Eks. Fanerofyternes, 

 Ghameefyternes, Hemikryptofyternes, Helofyternes og Hydrofyternes 

 Formationsrsekke. Bogeskoven liorer saaledes til de lovfaeldende 

 Mega- & Mesofanerofyters Formationsroekke, Heden til Ghamsefyternes 

 og vore Enge til Hemikryptofyternes Formationsroekke. 



Lseren om Planteklimaterne, som jeg bar forsogt at begrunde 

 dem ved Hjselp af det paa Livsformernes Statistik baserede bio- 

 logiske Spektrum, maa ikke sammenblandes med Lseren om Plante- 

 formationerne. Planteklimatologien , hvis jeg for Kortheds Skyld 

 maa bruge dette Udtryk, soger at begrsense og karakt erisere 

 de store Omraader, de biologisk-plan tegeografiske, af 

 klimatiske Forhold betingede Riger, idet den S0ger at 

 finde et af den floristiske Sammenssetning uafhsengigt 

 biologisk Udtryk, som er faelles for alle de Omraader, 

 hvis for Planteverdenen afgorende klimatiske Forhold 

 er vaesentlig ens, men forskelligt for Omraader, hvor 

 disse Forhold er vsesentlig forskellige, Porinationslseren, 

 derimod, undersoger, hvorledes de enkelte Floraers Ar- 

 ter grupperer sig paa den givne Bund, det givne Sub- 

 strat, og Okologieu, endelig, S0ger at efterspore Aarsagerne 

 til denne Gruppering, idet den undersoger og bestemmer 

 de paa de enkelte Lokaliteter givne Kaar og de enkelte 

 Plantearters af samtlige Bygningsforhold betingede 

 Krav, og soger derigennem at paavise Forholdet mellem 

 Krav og Kaar. 



Det endelige Maal er vel at naa til at afgrsense og karakterisere 

 Formationerne okologisk; men paa den anden Side maa i hvert 

 Tilfselde en forelobig Formationsbegrsensning og Formationskarak- 

 terisering gaa forud for og tjene som Udgangspimkt for den ind- 

 gaaende okologiske Undersogelse ; og ved denne forelobige Forma- 

 tionsbegrainsning kan man da enten gaa ud fra Kaarene, Lokaliteten, 

 eller fra et fysiognomisk-floristisk Udgangspimkt. 



Fra et plantegeografisk Synspunkt maa det vsere Maalet at 

 blive i Stand til at foretage en sammenlignende Undersogelse, at 



