_ 22 



paavise Samh0righeden af Formationer med forskellig floristisk 

 Sammensastning men med samme 0kologi. Da det saaledes her netop 

 gaelder om at undgaa den f0r omtalte Vanskelighed, der ligger i, at 

 Omraader med hejst forskellig Formationsfloristik meget vel kan vaere 

 kaarfaslles og deres Vegetation derfor kan have samme Formations- 

 0kologi, vil det vaere urigtigt at Isegge netop Floristiken til Grund 

 for den forelobige Formationsbegraensning og Formationskarak- 

 terisering; og da dot paa Grund af de fysiologisk-okologiske Under- 

 S0gelsers Natur vil vare meget IfEnge, for det bliver muligt at skabe 

 en sammenlignende, eksakt Formationsokologi af mere omfattende 

 Natur, bliver der saaledes ikke andet tilbage end at benytte Kaa- 

 rene, Voksestedets Beskaffenhed , som Grundlag for en forelobig 

 Fremstilling af Formationerne, idet man maa gaa ud fra, at paa 

 Grund af Konkurrencen vil samme Kaar betinge vsesentlig samme 

 Formationsokologi, samme Storrelse af Tilpasningernes Sum. Dette 

 hindrer naturligvis ikke, at man iidnytter den floristiske Under- 

 sogelse saa langt det lader sig g0re; indenfor samme Flora-Om- 

 raade vil der jo altid vaere stor floristisk Overensstemmelse mellem 

 Lokaliteter med samme Kaar, og da det floristisk-fysiognomiske er 

 det, der er lettest tilgaengeligt, vil her det tloristisk-fysiognomiske vel 

 vsere det, som i allerforreste Linie bliver det vejledende; 

 ikke just vejledende til Paavisning af Ensartethed i Formation, men 

 vejledende i Fors0get paa at paavise Enshed i Kaar, hvorfra man 

 saa slutter til en sandsynlig Enshed i 0kologi, altsaa Enshed i 

 Formation. 



Naar Formationerne saaledes er forelobig slaaede fast, kommer 

 den mere indgaaende floristiske Analyse og den paa denne base- 

 rede floristiske Karakteristik, som jeg senere skal komme tilbage 

 til; og derpaa, endelig, kan den 0kologiske Unders0gelse tage fat. 

 Endskont der allerede foreligger en meget omfattende 0kologisk 

 Litteratur, saa er en eksakt, for sammenlignende Plantegeografi 

 anvendelig 0kologi dog kun i sin allerforste Vorden; det er jo 

 nemlig ikke nok her at n0jes med at unders0ge Bladbygning, 

 Transpirationens St0rrelse og lignende enkelte Forhold; men det 

 gselder om at bestemme den sande, den absolute Livsform, o: at 

 undersoge og maale alle de Forhold, som har Betydning 1 Plantens 

 Liv under de givne Kaar. Deraf, at to Arter, den ene med xero- 

 fil, den anden med mesofil Bladbygning, vokser Side om Side paa 

 samme ensartede Bund, kan man ikke slutte, at de ikke i samme 

 Grad er tilpassede til Kaarene; Bladbygningen er kun et enkelt af 



