- 23 — 



de Forhoid , der maa tages i Betragtning; Undei'S0gelsen af Blad- 

 bygningen er selvfolgelig meget vigtig, men f. Eks. Unders0gelsen 

 af Rodens Morfologi og fysiologiske Kapacitet er af ganske til- 

 svarende Vigtighed for Forstaaelsen af Plantens 0kologi, Festuca 

 rubra med udpraeget xerofil Bkidbygning vokser Side om Side med 

 Ononis repens^ hvis Bladbygning og hele Udseende er ganske 

 mesofil ; og dog klarer den sidste sig faldt saa godt som den forste 

 selv i Torkeperioder; dens Rodder er som bekendt meget dybt 

 gaaende, og den kan derfor i Torkeperioder udnytte dybere og 

 vandrigere Lag end Festuca rubra er i Stand til. Hvis 0kologien 

 derfor ikke ska! vsere blot en Reekke overfladiske Illustrationer til 

 visse almindelige Ssetninger, men skal kunne afgive Grundlaget for 

 en sammenlignende, eksakt Formationslsere, vil det krseve saa om- 

 fattende og saa dybtgaaende Undersogelser, at jeg maa formode, 

 at der vil gaa meget lange Tider, f0r et forsvarligt Grundlag for 

 Formationslseren er tilvejebragt ad denne Vej. 



Indtil da maa vi i Plantegeografien, indenfor de enkelte Plante- 

 klimater, nojes med ved Hjoelp af Voksestedsimdersogelser i For- 

 bindelse med floristisk Analyse at sammenfore hvad der sandsynligvis 

 horer sammen og tillige, navnlig ved Sammenforingen af de enkelte 

 Formationer til Formationsrfjekker, saa vidt det lader sig gore, ud- 

 nytte de ved Planteklimaternes Begraensning benyttede Livsformer. 



Det gaelder nu her om at fmde en Metode, hvorved man kan 

 komme ud over det usikre subjektive Skons Standpunkt, saa at 

 det kan blive muligt at behandle Formationsfloristiken saaledes, at 

 man ikke alene selv kan genkende den samme Formation, men at 

 ogsaa andre kan blive i Stand dertil, kort sagt, at man faar Sikker- 

 hed for, at forskellige Undersogelser af samme Forma- 

 tion giver samme Resultat. 



I Planteklimatologien, ved Begrasnsningen og Karakteriseringen 

 af de store Omraader, Planteklimaterne, tseller de enkelte Arter 

 lige meget, de sjeldne altsaa lige saa meget som de almindelige; 

 Individets Tilpasning til at overleve ugunstige Aarstider er jo 

 nemlig uafhsengig af Artens storre eller mindre Formerings- og 

 Vandringsevne. 1 Formationslaeren, hvor, om ikke af andre saa af 

 praktiske Grunde, det floristisk-fysiognomiske traeder i Forgrunden, 

 tillsegges der som bekendt Arterne forskellig Betydning efter deres 

 storre eller mindre Andel i Vegetationens Sammensaetning; i Al- 

 mindelighed karakteriseres Formationerne ved de dominerende 

 Arter, og den eller de mest fremtraedende af disse benyttes jo 



