_- 26 — 



skonne forskelligt, men endog samnie Person sk0nner ofte forskelligt 

 om samme Ting. 



Det jeg derfor, som alt beiwt, bar tilstrsebt, er at finde en 

 Metode, hvorved man skulde kunne komme ud over det subjektive 

 Skens altfor usikre Standpunkt; en Metode, som ved Formations- 

 unders0gelserne giver de enkelte Arter en til deres Hyppighedsgrad 

 i Tal udtrykt Karakter, uafhaengig af subjektivt Skon og saaledes, 

 at denne Karakter bliver vaesentlig den samme, hvem der end fore- 

 tager Unders0gelsen, og som derfor kan bruges dels ved sammen- 

 lignende Formationsundersogelser indenfor samme Flora, samme 

 sneevrere Omraade, og tillige kan bruges som Middel til, at man 

 ved Omssetningen af Systeniatikens Enheder, Arterne, til de bio- 

 logiske Enheder, Livsformerne, kan tage det Hensyn til Hyppigheds- 

 graden, som Formationsundersogelserne fordrer; ved dette sidste 

 aabnes Vejen for en sammenlignende Undersogelse af Formationer, 

 som svarer til hinanden, sk0nt de tilhorer forskellige Flora-Omraader 

 og bar en ganske forskellig floristisk Sammenseetning. 



Som Eksempel vil jeg vaelge B0geskovens Bund flora paa 

 Bogemuld; i Jonstrup Vang, hvor jeg isaer bar foretaget disse 

 Undersogelser , er denne Bundflora, hvis man benaevner den efter 

 den dominerende Art, en Anemone nemorosa-Facies, idet 

 jeg ganske ser bort fra Overgangsomraaderne til de tilgrsensende 

 Formationer af anden Art. En floristisk Unders0gelse af denne 

 Anemone nemorosa-Facies giver en Raskke Arter, af hvilke imid- 

 lertid Anemone nemorosa er i overvseldende Grad hyppigere end 

 nogensomhelst af de 0vrige. 



Ved Bestemmelsen af de enkelte Arters Hyppighedsgrad, 

 de enkelte Arters Valens, er jeg nu gaaet frem paa den Maade, 

 at jeg bar foretaget en floristisk Analyse af et Antal , f. Eks. 50, 

 Fladeenbeder af en bestemt St0rrelse tagne paa Maa og Faa i den 

 Formation, som skal unders0ges; og i lige saa mange af de 

 unders0gte Fladeenbeder den enkelte Art findes, lige 

 saa mange Points faar denne ved Bestemmelsen af Hyp- 

 pig hedsgraden. Har man saaledes unders0gt 50 Fladeenbeder 

 og i disse fundet 5 Arter henboldsvis 50, 18, 14, 8 og 3 Gauge, 

 og vi anvender en kort Hyppigbedsskala, hvilket jeg af praktiske 

 Grunde foretraekker, f. Eks. fra 1 til 5 (5 = sterste Hyppigbed), 

 saa faar altsaa de fundne 5 Arter benboldsvis Valensen 5, 1,8 1,4, 

 0,8 og 0,3 eller, idet Tallene afrundes til bele og balve Tal, 5, 2, 

 1,5, 1 og 0,5. Ved mine senere Formationsundersogelser benytter 



