39 



Forend jeg gaar over til at give Resultaterne af mine Under- 

 S0gelser af forskellige Formationer ved Hjaelp af den foran skildrede 

 Metode, vil jeg kort omtale, hvorledes man kan benytte denne og 

 Livsformerne til Bestemmelsen af, til hvilken Formationsrsekke de 

 enkelte Formationer h0rer, for saa vidt man vil udtrykke dette ved 

 Hjaelp af de Livsformer, jeg bar benyttet ved Karakteriseringen og 

 Begrsensningen af Planteklimaterne. 



Hvis man vil karakterisere en Formation paa anden Maade 

 end ved dens floristiske Sammensaetning, f. Eks. ved Livsformen 

 bos de optraedende Arter, er det en Selvf0lge,. at i samme Grad 

 som man benytter en Hyppigbedsskala ved den floristiske Under- 

 sogelse kan og bor man ogsaa benytte en saadan ved en biologisk 

 Undersogelse. Vil man undersoge Forholdet mellem de forskellige 

 Livsformer i en Formation og benytter samme Metode som ved de 

 planteklimatiske Unders0gelser , saa at de enkelte Arter taeller lige 

 meget, nemlig en, vil Resultatet kunne blive ret forskelligt, eftersom 

 Artslisten er mere eller mindre fuldstsendig; dels er den Flora, som 

 vi her bar med at gore, meget begrsenset og artsfattig i Sammen- 

 ligning med de store planteklimatiske Omraader; dels er Forma- 

 tionerne ikke skarpt begraensede, hvorfor der i et Tilfaelde kan 

 komme flere og andre Arter med end i et andet. 



Tab. 8. 



De biologiske Spektra som faas af B0geskovens Anemone nemorosa-Facies 

 i Jonstrup Vang, naar man ved Dannelsen af det biologiske Spektrum be- 

 nytter den samme Metode og de samme Fladeenheder, som foran er bleven 

 benyttede til Bestemmelsen af Arternes Valens. 



1. Naar alle Arter tseller hver lige meget 



2. Naar Arternes Valens bestemm. ved Hjaelp af IOdM. som Fladeenhed 



1 



4. 



1 



100 



Skudtaellingsmetoden . 



Biologiske 

 Spektra 



Ch H G 



5,5 



0,5 



55,5 

 50 

 18 

 17 



7 



5 



39 

 50 



82 

 82,5 

 93 

 95 



