— 41 - 



sig ikke eksakt bestemme; man kan kim faa en skensmsessig Be- 

 stemmelse deraf; og da det heller ikke forst og fremmest kommer 

 an paa at konstatere det sande Masse-Forhold men paa at fmde 

 en praktisk Metode, der kan give stabile, sammenlignelige 

 Tal, der nogenlunde svarer til og kan traede i Stedet for det 

 virkelige Masse-Forhold, har jeg ved mine senere Undersogelser, 

 som flere Gange nsevnt, ikke benyttet den mindste men den nsest- 

 mindste af de i det foregaaende provede Fladeenheder, nemlig 

 ^'iodM.; andre Fladeenheder, f. Eks. V25 n M., kan maaske vsere 

 lige saa praktiske; kun maa man for Sammenligningens Skyld blive 

 enige om at vaelge samme Fladeenhed ved disse Unders0gelser. 



Jeg gaar nu over til at give Resultatet af nogle af de Under- 

 S0gelser, som jeg i Sommeren 1909 har foretaget af danske Flante- 

 samfund ved Hjgelp af den foran skildrede Metode og med ^lio o M. 

 som Fladeenhed. Selv om Eksemplerne er faa og spredte — Tid 

 og Lejlighed har ikke tilladt flere — og paa ingen Maade kan 

 betragtes som en selv kortfattet Behandling af Danmarks Plante- 

 samfund i det hele taget, har jeg dog S0gt saa vidt muligt at faa 

 Eksempler fra de forskellige Samfundsklasser; og jeg vil derfor tage 

 dem i den Rsekkefolge, hvori jeg vilde tage dem, hvis jeg nu skulde 

 give en samlet Fremstilling af Danmarks Plantesamfund; jeg vil 

 derfor begynde med en Oversigt over disse, 



Jeg har foran gjort Rede for Grunden til, at jeg mener, at 

 man idetmindste forelobig maa benytte Voksestedet, Kaarene, som 

 Udgangspunkt ved Undersogelsen af Formationerne; og det, der 

 her i forreste Linie bestemmer Arternes Fordeling paa Terrfenet, 

 er jo uimodsagt Jordbundens Fugtighedsgrad. Hvis vi allevegne 

 havde samme ensartede Jordbund, og Vandets Beskaffenhed var 

 den samme overalt, vilde Arternes Fordeling vsere bestemt alene 

 eller dog nsesten alene af Jordbundens Fugtighedsgrad, som kunde 

 bestemmes ved Analyse paa forskellige Tider af Veekstperioden eller 

 ved Bundens Hejde over Grundvandet paa forskellige Tider; saaledes 

 i Klitterrsenet, f. Eks. paa Fan0, hvor de tilstedevserende Samfund 

 f0lger efter hinanden paa samme Maade i de forskellige Dale og 

 Lavninger og med vsesentlig samme Hojde over Grundvandet. Men 

 tager vi Landet som Helhed, er jo baade Vandet og Bunden forskellige 

 paa forskellige Stcder; og da jeg her benytter Bunden som fore- 

 lobigt Udgangspunkt ved Behandlingen af Samfundene, bliver jeg 



