— 42 — 



n0dt til at behandle disse i lige saa mange Afsnit, som der nied 

 Hensyn til Vandets og Jordbundens Art er forskeliige Kombinationer. 



F0rst vii jeg skelne mellem Saltbund og Ferskbund. Indenfor 

 den sidste kan der vel va^re stor Forskel paa Vandets Beskaffenhed ; 

 men dette kraever en sserlig [Jnders0gelse, som jeg ikke bar gjort, 

 hvorfor jeg ikke yderligere kan inddele efter Vandets Beskaffenhed. 

 Med Hensyn til Jordbundens Art vil jeg skelne mellem Lerbund, 

 Sandbmid og Humusbund. Vort Lands Beskaffenhed er jo imidlertid 

 en saadan, at der ofte er jevne Overgange mellem disse Bund- 

 former, hvilket medforer tilsvarende Overgange mellem forskeliige 

 Plantesamfund. 



Idet jeg kun holder mig til Hovedtyperne, faar vi altsaa : 



I. Ferskbundsformationer 



A. Vandformationer 



B. Landformationer 



a. Lerbundsformationer 



b. Sandbundsformationer 



1. Diluvialbundsformationer 



2. AUuvialbundsformationer 



c. Humusbundsformationer 



II. Saltbundsformationer 



A. Vandformationer 



B. Landformationer 



a. Lerbundsformationer 



b. Sandbundsformationer 



c. Humusbundsformationer. 



I det f0lgende vil jeg dog ikke behandle Formationerne ganske 

 i denne Orden , men bl. a. tage Humusbundens Formationer i Til- 

 slutning til de Ler- og Sandbundsformationer, som de graenser op 

 til. Desuden ser jeg ganske bort fra Vandets Formationer, der 

 dels vanskeligt lader sig behandle efter min Metode dels ikke frem- 

 byder saa store Vanskeligheder som Landformationerne for en sk0ns- 

 msessig Bedommelse paa den ssedvanlige Maade. 



Nsesten overalt i vort Land er Formationerne mere eller mindre 

 paavirkede af Kulturen, og den allerst0rste Del af Landet er daekket 

 af rene Kulturformationer ; dog er der jo endnu Straekninger, som 

 kun er lidt forandrede og hvor Formationerne maa antages at vaere 

 kun lidt forskeliige fra det de var, f0r Menneskets Virksomhed 

 begyndte at forandre Landets Flora ; og der er dog vist saa meget 



