— 45 — 



Formation, medens hisl og her forekommende Reprsesentanter for 

 de enkelte Arter bliver tilbage endnu i nogen Tid; enkelte, som 

 Anthericum ramosum, Thesium ebracteatum og Pulmonaria angusti- 

 folia findes hver kun paa et enkelt Sted, den sidste endog kun 

 som et eneste Individ. Mange andre staar paa Undergangens Rand, 

 isser naar de Skovenge, paa hvilke og navnlig i hvis Rand de har 

 fundet et sidste Tilflugtssted, bliver skovbevoksede , hvad der i en 

 Aarrsekke er gjort Bestrsebelser for. Tilsidst vil Egeskovens Arter 

 forsvinde paa nser de faa, som kan vokse under den stserkt skyggende 

 B0g, og som ogsaa nu borer med til Bogeskovens Bundflora. 



„Maalov Krat". For c. 150 Aar siden var de Marker, som 

 jigger Syd for Jonstrup Vang, mellem denneSkov og Ballerup-Maal0v, 

 dsekkede med Skov elier i hvert Tilfaeldeikke Agermark^); formodent- 

 lig har Terrsenet vgeret deekket med Kratpartier med st0rre og mindre 

 aabne Pletter imellem; Egnen kaldes endnu „Maal0v Krat" eller 

 „Krattet", og bortset fra enkelte Ejendomme ligger Jorden som 

 Udmarker, der tilhorer forskellige Gaarde i Ballerup og Maalov. 

 Paa Grund af disse Jorders afsides Beliggenhed for Ejerne, er de 

 i en maadelig Kultur; i Markskellene, der ligger hen enten som 

 delvis nedfaldne Stendiger eller som flade, paa sine Steder forholdsvis 

 brede Jordstrimler, er der en Plantevsekst tilbage, der er mere eller 

 mindre forandrede Rester af den relativt oprindelige Vegetation, 

 den der fandtes her, da Landet toges ind til Agerdyrkning. 

 Naturligvis var allerede den Gang Msengdeforholdet mellem Arterne 

 forandret ved Skovens Benyttelse til Rovhugst og Grgesning; men 

 ogsaa de nu i de nsevnte Markskel vserende Arter horer dog 

 sikkert den oprindelige Flora til , bortset fra de faa Kulturplanter, 

 som er indkomne fra Marken. Nogle Steder dannes Skellene af 

 forholdsvis brede Strimler af Krat af Eg, Hassel, Slaaen, osv. 

 Nedenfor giver jeg en Liste over denne, relativt oprindelige Floras 

 Arter. De Arter, som hist og her er indkomne fra Marken ved 

 Siden af, er udeladte, og Listen omfatter desuden kun de Arter, 

 der fmdes paa den mineralske Bund; Terrsenet er oversaaet med 

 smaa Moser, dels i temmelig oprindelig Skikkelse med Sphagnum, 

 Kgeruld, etc., dels mere eller mindre omdannede til Eng, dels belt 

 eller delvis tomte for Torv, saa at der nu er en S0, hvor der for 

 var en Torvemose; det ret betydelige Antal Arter, som kun vokser 

 her, paa Humusbund, er ikke medtaget i Listen. 



2) Liitken, Ch., Den Langenske Skovordning. Kj0benhavn. 1899. Se Pag. 48. 



