— 59 — 



Strimmel (a) naermest Egene er fremstillet i Tab. 13 Nr. 2, og 

 Resultatet af en tilsvarende Undersogelse af en c. 2 M. bred Strimmel 

 (b) naermest Granerne er givet i Tab. 13 Nr. 3. Vegetationen mellem 

 a og b danner en Overgang mellem de to undersogte Facies. 



B. Den anden Lokalitet er langs 0stsiden af en Mose, som 

 ligger nmiddelbart vest for den under A naevnte Maa]0vmose; bin 

 Mose, som er meget ujevn paa Grand af gamle T0rvegrave, er 

 bevokset med Pil, El, Hseg, osv. og har en rig Urteflora. Mellem 

 denne Mose og Bogeskoven mod 0st ligger en smal, aaben Strimmel 

 gammel Morbund med enkelte Ege og en ret rig Bundvegetation 

 af Egeskovens Planter paa en saadan Bmid. Paa den mest over- 

 skyggede Bund findes her ligesom i A en Gonvallaria majalis-Facies, 

 som dog her gaar mere jevnt over i Vegetationen paa den mere 

 lysaabne Bund, hvorfor jeg har undersogt Vegetationen under et 

 og i Tab. 13 Nr. 4 givet Resultatet. 



Det ses heraf, at der her paa Egeskovens laveste Terrsen kan 

 skelnes mellem tre Facies: en mere skyggeelskende , artsfattig 

 Gonvallaria majalis-Facies og en mere lyselskende, artsrig 

 Potentilla-Orobus-Facies {Fotentilla erecta, Orobiis tiiberosus), 

 begge paa en mere eller mindre humusblandet Bund; endvidere 

 en Aira-Molinia-Facies {Aira flexuosa, Molinia coerulea), der 

 staar paa Grsensen af Humusbunden og vel snarest maa henregnes 

 til denne Bunds Formationer. De paa Basis af den ved Stikpr0ve- 

 Metoden beslemte Arts-Valens grundede biologiske Spektra (Tab. 14) 

 viser, at Gonvallaria majalis-Facies er en Geofyt-Facies, 

 n^iSdens Potentilla-Orobus-Facies og Aira-Molinia-Facies 

 er udprsegede Hemikryptofy t-Facies. Den under B omtalte 

 Vegetation (Tab. 13, Nr. 4) svarer naermest til Potentilla-Orobus- 

 Facies og Aira-Molinia-Facies tilsammen, og Tab. 14, Nr. 4 og 5, 

 viser, at de to Lokaliteters biologiske Spektra er ganske ens. 



De her behandlede Formationer tilligemed Vegetationen i Mark- 

 skellene i „Maal0v Krat" udgor, som foran omtalt, Resterne af Ege- 

 skovens Bundflora i denne Egn. Men naturligvis omfatter de ikke 

 alle Egeskovens Bundflora-Facies; blandt andet har vi jo nemlig 

 ogsaa i Egeskoven ligesom i B0geskoven en Anemone nemorosa- 

 Facies, selv om Egeskovens er artsrigere end Bogeskovens og ikke 

 saa staerkt praeget af Geofyternes Livsform. 



Hvis der endnu er nogenlunde oprindelig Egeskov tilbage i 

 Danmark, vil det vaere meget 0nskeligt saa snart som muligt at faa en 

 Skildring af en saadan Egeskovs Flora og alle dens forskellige Facies. 



