— 130 — 



i, at de forskellige Omraaders Flora har forskellig floristisk-syste- 

 matisk Sammenssetning, en Vanskelighed, der hidtil har uinuliggjort 

 en eksakt Sammenligning, saa laenge man ikke havde et Middel til 

 at omssette de floristisk-systematiske Enheder i Enheder af anden 

 Art, f. Eks. biologiske. 



Jeg har i tidligere Arbejder udviklet, hvorledes de store plante- 

 klimatiske Omraader kan begraenses og karakteriseres ved det paa 

 Livsformernes Statistik grundede almindelige biologiske Plant e- 

 klima-Spektrum; jeg har nu her vist, at indenfor disse store 

 Omraader kan , i Formationslseren , de enkelte Formationer be- 

 stemmes og karakteriseres ved biologiske Formationsspektra, 

 og saaledes, at Formationslaerens Fordring om Hensyntagen til 

 Arternes Valens sker Fyldest. 



Metoden og Undersogelserne er fremkomne som Resultat af 

 Studier, der skal tjene som Forberedelse til en paatsenkt biologisk- 

 plantegeografisk Studierejse i Middelhavslandene i Vinteren 1909 — 

 1910. En skonsmagssig Vurdering af de enkelte Arters Hyppigheds- 

 grad i de enkelte Formationer er ganske usikker selv i en Flora, 

 med hvis Arter man er fuldt ud fortrolig; men det er langt 

 vanskeligere, for ikke at sige umuligt, ad denne Vej at naa til et 

 brugehgt Resultat i en Flora, til hvis Arter man ikke har dette 

 fortrolige Kendskab. Skal man paa en blot tilnaermelsesvis korrekt 

 Maade sk0nsmagssig bedomme de enkelte Arters Hyppighedsgrad i 

 en Flora, i hvilken mange Arter er en ubekendte, raaa man forst 

 laere disse Arter at kende ; men Folgen er, at man i den forholdsvis 

 korte Tid, som man i Almindelighed kan ofre paa de enkelte 

 Steder, ikke naar noget brugeligt Resultat. Ved Hjselp af Stik- 

 pr0ve-Metoden er der idetmindste aabnet Mulighed for en Under- 

 sogelse ogsaa af en Flora, hvis Arter man ikke i Forvejen kender, 

 selv om en saadan Undersogelse naturligvis her er langt mere tids- 

 r0vende end i en Flora, man kender. 



Muligheden for Metodens Anvendelighed i en Flora, man ikke 

 fuldt ud kender, beror paa, at man ikke behever forst at Isere de 

 forekommende Arter at kende, for man kan gaa til Bestemmelsen 

 af Hyppighedsgraden; man behover jo nemlig kun at be- 

 stemme de i det nodvendige Antal udtagne Pr0ver fore- 

 kommende Arter; man beh0ver ikke engang at bestemme disse 

 Arter straks paa Stedet, hvilket jo ogsaa i mange Tilfaelde, f. Eks. 

 i Mangel af Blomst, Frugt, osv., vil vsere ug0rligt; man kan meget 

 godt vente med Bestemmelsen, indtil man er vendt tilbage fra 



