— 151 — 



Antal er rnindre, inedens Mellemklasserne og de storste Trseer er 

 staerkere reprsssenterede. Og hvad der gselder for de forskeliige 

 Traearter, gaelder vist ogsaa forskeliige Racer af samme Trseart; 

 saaledes ses del hos de omtaltc Ege paa Bregentved af forskellig 

 Proveniens, at sk0nt Kulturen er anlagt med samme Plantetaethed, 

 indeholder de nu 14 — 15-aarige Ege af fremmed Afstamning bety- 

 delig flere Slammer henhorende til de overste Hojdeklasser end 

 Tilfaeldet er med Egene af dansk Herkomst. Forholdet kan vist 

 sk0nnes som 3:1. 



Dertil maa fojes, at jeg ikke kan komme bort fra den Betragt- 

 ning, at der bestaar en Slags Korrelation mellem Spredningsevnen 

 og Trseartens Tilbojelighed til at udvikle Stammer med rank, regel- 

 maessig Vsekst — Johannsen siger vel, at der ikke behover at bestaa 

 nogen Korrelation mellem Spredningsevnen og andre Egenskaber, 

 men ban siger paa den anden Side ikke, at Muligheden af noget 

 saadant er udelukket — . I min omtalte Afhandling i Bot. Tidsskr. 

 bar jeg allerede udtalt, at der synes at bestaa en Slags Forbindelse 

 mellem Spredningsevnen og Ptodens Form, saaledes at Traearter 

 med staerk Spredningsevne skulde hos dei\ ungc Plante udvikle en 

 Rod — Paeleroden hos Eg og Fyr, den lidet buskede og med 

 fine Sugerodder forsynede Rod hos Bogen — som g0r Plantning 

 vanskelig, medens Traearter med svag Spredningsevne — Rodgran, 

 Ask, El — bos den mige Plante udvikler en kraftig basket Rod, 

 der gor Plantning let og sikker. Noget af det samme mener jeg 

 gaelder Stammens Form, og jeg mener, at vi vil se det, naar vi 

 anstiller en Sammenligning mellem Traearter med staerk Spred- 

 ningsevne og Traearter med svag. Hos El, Ahorn, Ask, der ud- 

 maerker sig ved svag Spredningsevne, er den ranke Vaekst langt 

 mere Regel end hos B0g og Eg med den staerke Spredningsevne; 

 hos R0dgran er den regelmaessige Bygning langt mere almindelig 

 end hos Fyr. Men ogsaa naar vi undersoger Bevoksninger af 

 samme Traeart men af forskellig Proveniens, da gentager Faenomenet 

 sig: de ofte omtalte Ege paa Bregentved af fremmed Proveniens 

 indeholder ikke alene flere Stammer, der udmaerker sig i Retning 

 af H0jde, men ogsaa med Hensyn til Stammens ranke og regel- 

 maessige Bygning. Paa lignende Maade synes der hos B0g at 

 bestaa en Art Forbindelse mellem Spredningsevnen og vrang Vaekst; 



omtalt som mindre hetegnende; men da det nu en Gang er kommet 

 i Anvendelse, har jeg ikke villet forsoge paa at erstatte det med et bedre. 



