— 152 — 



det synes at B0gebevoksninger med et stort Indhold af vrange 

 B0ge bar stserkere Spredningsevne end Bevoksninger, hvor den 

 rette og ranke Form er overvejende. 



Tillige mener jeg, at Spredningsevnen er en Egenskab, som 

 f0lger Trsearten gennem hele Livet; der foregaar det samme ogsaa 

 i de oeldre Bevoksninger som i de unge, at hvor Spredningsevnen 

 er svag, vil et stort Antal tilnsermelsesvis lige store og lige kraftige 

 Stammer staa Side om Side, men hvor Spredningsevnen er staerk, 

 vil der vsere faerre herskende Stammer og st0rre Ulighed mellem 

 Bevoksningens Individer. Ved Udhugningen udsletter man imidlertid 

 tildels dette Spor. Ved den Proces, som Skovbrugeren kalder Ud- 

 hugning, fjerner man lidt efter lidt saavel undertrykte Treeer som 

 en Del af de herskende til Fordel for de bedste og kraftigste Indi- 

 vider, og derved udslettes for en Del det Prseg, som vilde frem- 

 komme, hvis Bevoksningen henstod uden Indgreb fra Skovbruge- 

 rens Side. 



Efter dette Tilbageblik over min Opfattelse af Spredningsevnen 

 gaar jeg over til at onltale det omhandlede Afsnit i Arveligheds- 

 leeren. 



Forfatteren kommer her ved Omtalen af sine Maalinger af 

 Bonner ind paa et Forhold, der formentlig kan finde en ikke ringe 

 Anvendelse til at belyse Plantetaethedens Betydning. Han viser 

 ved disse Maalinger, at Variationsvidden stiger i samme Grad, som 

 man for0ger Undersogelsesmaterialets Maengde. Han angiver saa- 

 ledes en Rgekke Maalinger af en Slags brune Bonner (Prinsesse- 

 bonner) udf0rt i Aar 1900, hvorved ialt 12000 Bonner blev maalt, 

 og Variationsvidden var 



'o 



med 120 uden Udvalg maalte Fro 

 _ 2500 — — — _ 



_ 5000 — — — — 



— 10000 — - - — 



— 12000 - — _ _ 



altsaa stiger Variationsvidden nsesten til det dobbelte, og Johannsen 

 fojer til, at der slet ingen Grund er til at tro, at vi her er naaet 

 til et Maximum. 



Forfatteren udtaler videre (S. 169), at ved Massekultur vil altid 

 en langt storre Variationsvidde opnaas end ved Kultur i ringere 

 Maal, han siger i denne Forbindelse: „daram kann bei Selektion 



