- 170 — 



Fors0gsresultater og med en paa matematisk Basis gennemfart Kritik af 

 de fundne Talstei'relser. En Gennemlaesning af Bogen viser, at Forf. 

 med endnu storre Stringens end i den danske har gennemfart denne 

 Grundtanke. 



Den matematiske Del af Fremstillingen er overalt revideret og sup- 

 pleret, saaledes at alle de for Biologien betydningsfulde Beregningsniaader 

 nu er gennemgaaede. Ved en flygtig Gennembladning vil Bogen derfor 

 for en Biolog af den gamle Skole se endnu mere afskraekkende ud med 

 de mange matematiske Formler og Udviklinger. Men ved ngermere Efter- 

 syn opdager man, at Forf. stadig har forstaaet at forme sin Fremstilling 

 saaledes, at den er tilgsengelig for Laesere, som kun moder med meget 

 begraensede matematiske Forkundskaber ; hvad Tilfseldet er hos de fleste 

 Biologer. Denne elementaere Fremstillingsform bar kunne fore til, at alle 

 Botanikere og Zoologer tilegner sig de meddelte Grundtrask af Fejllaeren 

 og beslaegtede Problemer; thi det viser sig jo mere og mere, at ikke 

 blot Arvelighedslaeren, men ogsaa andre biologiske Forskningsgrene nod- 

 vendigvis maa komme ind paa at arbejde med talmsessige Bestemmelser 

 i stor Stil, og et Studium af den foreliggende Bog vil sikkert bidrage til, 

 at megen ukritisk Omgang med Tal undgaas. 



Selv om det matematiske tilsyneladende spiller en meget fremtrge- 

 dende Rolle, vil man dog snart opdage, at det ikke er Hovedsagen for 

 Forf. Arvelighedslasren er forst og fremmest Biologi, og Matematiken bar 

 ikke vaere andet og mere end Biologens Redskab ; det er jo netop en af 

 Forf.s Hovedfortjenester at have hsevdet dette Standpunkt overfor den 

 engelske, ensidig matematiske Skole (Biometrikerne). Arvelighedslseren 

 skal ikke blot beskaeftige sig med det, som Forf. kalder „Fremtonings- 

 typerne" (Faenotyperne), men saerlig soge at finde „ Anlaegstyperne" (Ge- 

 notyperne) og bestemme de Love, hvorefter de til Grand for Arveligheden 

 liggende ^Anlaeg" (^Gener") virker. Paa et enkelt Omraade har Arve- 

 lighedslaeren i den Henseende gjort rivende Fremskridt i de allerseneste 

 Aar, nemlig ved Undersogelserne over Bastarder. Bogens Kapitler herom 

 er voksede overordentlig staerkt, og vi faar i dem et klart Billede af Re- 

 sultaterne af den seneste Tids Bastardforskning ; det viser sig overalt, at 

 de Mendel'ske Principper er af fundamental Betydning for Forstaaelsen af 

 Arvelighedsforholdene ; kan det end for en mere loselig Undersogelse se 

 ud, som om disse Principper ikke er almengyldige, viser en virkelig eksakt 

 Prevelse, at det ikke er Tilfaeldet; de tilsyneladende afvigende Tilfaelde 

 repraesenterer sserlige Komplikationer, der kun bekragfter den Mendel'ske 

 Grundlov. 



Om disse og mange andre Sporgsmaal faar ogsaa den, der kender 

 den forrige Udgave ret godt, en Fylde af ny og vaerdifulde Oplysninger. 

 For enhver, der vil saette sig ind i den moderne Arvelighedsforsknings- 

 Principper, vil denne Bog vaere en uundvserlig Vejleder. Thi ved sit rige 

 Stof af Positiviteter og den idevaekkende og belt igennem selvstaendige 

 Fremstilling haevder Prof. Johannsens ^Elemente* sig som et af Verdens- 

 litteraturens Standard-Vaerker paa Arvelighedslaerens Omraade. 



F. Kolpin Ravn. 



S. H. Blichfeldt og L. E. Walbum: Mikroorganismer. Kortfattet 

 Haand- og Laerebog. Saertryk af Farmacevtisk Tidende. Kebenhavn 

 1908. 388 Sider, 166 Tekstbilleder. Pris: 3 Kroner. 



