_ 224 



Gennemrejse undersogt Bunden af Hiinafloi. I Nordvest-Island har 

 jeg vseret i alle Fjordene fra Skutulsfj6r5ur til PatreksfjorQur paa 

 Gennemrejse med Postdampskibet „Laura". Jeg var kun kort Tid 

 i hver Fjord, da jeg fulgte med Skibet fra Havn til Havn, og kunde 

 kun skrabe og undersoge Fjseren i Nserheden af Kobstsederne. I 

 Sydvest-Island har jeg vaeret ved Sydsiden af Bredebugten og 

 skrabet paa Strsekningen fra Rost i Hvammsfjor5ur til Hjallasandur 

 og endvidere undersogt Fjseren paa et meget st0rre Omraade, 

 baade rundt Snsefellsnees og i Dalasyssel. Onikring Reykjavik har 

 jeg mange Gange skrabet og undersogt Fjseren. I Syd-Island har 

 jeg undersogt Vestmanoerne bedst og desuden baade skrabet og 

 undersogt Fjseren ved Eyrarbakki. Alt, hvad der siges om Syd- 

 Islands Algevegetation , baseres paa lagttagelser fra den vestlige 

 Del af Sydkysten. Den 0stlige Del af Sydkysten omtrent fra 

 Stokkseyri og ostefter er en Sandkyst, en 0rken, blottet for Alge- 

 vegetation, saavidt jeg ved. Jeg har ikke skrabet ostligere end 

 omkring Vestman0erne, men paa min Rejse geniiem Syd-Island 

 1901 saa jeg meget lidt af opkastede Alger, og det kan tages som 

 sikkert Tegn paa, at der er en 0rken udenfor, da det er meget 

 almindeligt, hvor der er Algevsekst, at der ved Paalandsvind kastes 

 store, ofte forbausende store Algedynger op paa Kysten. Hvad 

 vilde der saa ikke fmdes ved Sydkysten, hvor Atlanterhavets Den- 

 ninger ruUes op paa den flade Strand, hvis der var Algevegetation 

 udenfor! Det er heller ikke at vente, at der fmdes andet end 

 0rken udfor denne Kyst, da Bunden er Sand, og Kysten ligger 

 aaben for Havet som Jyllands Vestkyst. Hvor der derimod er 

 Klipper, er der sikkert nok Vegetation. Ved Vik i Myrdal user Syd- 

 spidsen af Island var der f. Eks. en fattig Vegetation paa Klipperne. 



Naar man tager i Betragtning, hvor stor Islands Kyststrsekning 

 er, er det ikke at vente, at denne er tilstrsekkelig belyst med Hen- 

 syn til Havalgernes Udbredelse ved de faa og spredte [Jnders0gel- 

 ser, der er foretagne. Jeg nserede da ogsaa i lang Tid Haab om 

 at kunne foretage flere Undersogelser og udsatte derfor stadig at 

 publicere en sammenfattende Skildring af Algevegetationen. Nu 

 har jeg imidlertid besluttet mig til ikke at vente Isengere dermed, 

 men haaber dog en Gang senere at kunne give mere omfattende 

 Bidrag til Belysning af Algelivet i flere Retninger. 



Kystens Beskatfeuhed. Naar Syd-Island undtages, er Kysterne 

 rige paa Bugter og Fjorde, baade store og smaa. Kysterne bestaar 

 af Ba;saltklipper, disse er hyppigst fast Bjaerg, men dog er de ikke 



