— 230 - 



Fjordvandet dels som Flodvand dels som Nedber. Af de anforte 

 Maalinger over Saltholdigheden ses, at Overfladevandets Saltholdig- 

 hed inde i Fjordene er omtrent 30 **/oo, lavest 27,4 '^/oo. Der findes 

 foruden de ant'orte Maalinger Oplysninger om Vandets Saltholdig- 

 hed inde i Fjordene i 0st-lsland (Bjarni Ssemundsson: Fi'ski'rann- 

 sdknir 1898, Andvari XXIV arg.). Ved Djupivogur {^■'Is) var Salt- 

 holdigheden under Hojvande 29,47 °/oo, Overfladens Temperatur var 

 9°; under Ebben samme Dag var Saltholdigheden 33,14 "/oo og 

 Overfladens Temperatur 7,4°. I Eskefjord maaltes i Fjorden efter 

 Regn en Saltholdighed af 1,31 ^/oo (^■\/s), Overfl. Temp. 9,3°; ved 

 udgaaende Str0m (^^/s) var Saltholdigheden ved Kysten 6,73 ^/oo 

 (Overfl. Temp. 5°), noget fjernere fra Kysten 23,71 "/o (Overfl. 

 Temp. 5°); ved indgaaende Strom samme Dag var Saltholdigheden 

 1 nogen Afstand fra Kysten 34,45 "/o (Overfl. Temp. 5°). Inde i 

 Bunden af SeydisfjorSur var Saltholdigheden 9,23 °loo (Vs), og der- 

 udenfor i den indre Del af Fjorden varierede Saltholdigheden fra 

 22,01 f'/oo til 31,96 '^/oo (8/8). I Mundingen af SeydisfjorQur (^^Is og 

 ^/9) var Saltholdigheden 34,45 ^/oo. I 1898 har Ssemundsson kun 

 maalt Temperatur og Saltholdighed i Overfladen af Vandet. 



Saltholdigheden er saaledes yderst varierende i Overfladen af 

 Vandet inde i Fjordene. Den litorale Vegetation maa lempe sig 

 derefter, og jeg synes i det hele taget, at de litorale Arter taaler 

 Ferskvand ganske godt; de synes at staa lige friske, om det regner 

 under Ebben eller ikke. Hvor Saltholdigheden er saa ringe som i 

 Bunden af Seydisfjor5ur (9,23 ^'/oo), hvor der l0ber en temmelig stor 

 Elv ud, er Algevegetationen sparsom, men der findes dog Alger, 

 navnlig Gronalger og Brunalger. Den ringe Saltholdighed (1,31 *^/oo) 

 efter Regn vil hurtig stige, og det ferske Overfladevand blandes 

 med det mere salte Undervand, saa det vil ikke faa nogen varig 

 Indflydelse paa Vegetationen, som, da den taaler, at det skylregner 

 paa den under Ebben, ikke vil lide naevnevserdigt under saa kort 

 et Ophold i nsesten fersk Vand, som der kan vaere Tale om her. 



For den sublitoralc Vegetations Vedkommende er Saltholdig- 

 heden baade storre og sikkert nok meget mindre varierende. 



Algevegetationeiis Livskaar. De nu omtalte hydrografiske For- 

 hold er saadanne, at der kan optraede rigelig Plantevaekst langs 

 Kysterne, hvor Dybde og Bundforhold er gunstige for Algelivet. 

 Planterne lever lige saa godt i det mindre salte og koldere Vand som 

 i det mere salte og varmere, men der er Forskel paa Artssammen- 

 ssetningen. De atlantiske eller boreale Arter ynder f. Eks. ikke det 



