— 252 — 



Det er ojensynlig ingen TilfEeldighed, at Floraernes Lighed 

 falder paa denne Maade. Islands Beliggenhed lige sydfor og paa 

 Graensen mellem det arktiske og koldt-boreale Omraade svarer n0j- 

 agtig til Nordland-Finniarken-Hvide Havs Beliggenhed i Forhold til 

 samme Grsense. 0st-lsland og det Hvide Hav er paa selve Green- 

 sen, og der vil sikkert nok i Finmarken kunne udskilles Kystdele 

 med lignende blandet Flora sorn i Nord-Island og Nordvest-Island; 

 den sydlige Del af Finmarken vil da blive omtrentlig som Sydvest- 

 Island, medens Syd-Island svarer til Nordland, som allerede frem- 

 hsevet, 



Denne Sammenligning viser Floraernes plantegeografiske Lig- 

 hed, som ogsaa er af storst Vigtighed; men saa er der tilbage at 

 undersoge Antallet af fselles Arter i de forskellige Floraomraader 

 eller den floristiske Lighed. Det er dog i Grunden mindre vigtigt, 

 og man kan, i alt Fald for Tiden, ikke opnaa tilfredsstillende Re- 

 sultater, da de paagseldende Floraomraader ikke er lige godt kendte 

 allesammen; ved fremtidige Undersogelser vil der sikkert nok fmdes 

 flere Arter i de fleste Floraomraader, og Artsmsengden saaledes 

 forandres, men Floraernes plantegeografiske Karakter vil dog sik- 

 kert nok holde sig omtrent uforandret. 



Sammenligner vi Syd-Island og Fseroerne med Hensyn til fselles 

 Arter, faar vi folgende Tal: 



Hertil er at bemserke, at Syd-Island er saa lidt kendt, at det 

 nseppe er forsvarligt at sammenligne det med et saa godt under- 

 S0gt Omraade som Fseroerne. En Meengde af de for Feeroerne i 

 denne Sammenhaeng speeielle Arter vil kunne findes i Syd-Island, 

 og 32 af dem er i alt Fald kendt fra andre Dele af Island, mest 

 fra Syd vest-Island. Efter de her anforte Tal at demme er Syd- 

 Island saa ligt Faeroerne, at det nsesten kiinde opfattes som en Del 

 af det feereske Floraomraade. 



En Sammenligning mellem hele Island og Finmarken giver fol- 

 gende Tal: 



') Disse og folgende Tal gaelder Rodalger og Brunalger tilsammen. 



