— 269 — 



3. Pelvetia-Fucus- spiralis-Samfundet. 



4. Fucus-Samfimdet. 



5. Enteromorpha-Samfundet. 



6. Acrosiphonia-Samfundet. 

 bb. Skygge-Samfundet. 



cc. Fjaerehulleme. 



b. Den semilitorale Samfundsklasse. 



1. Monostroma-Samfundet. 



2. Ghorda-Samfundet. 



3. Rhodymenia-Samfundet. 



4. Polysiphonia-urceolata-Samfundet. 



5. Gorallina-Samfundet. 



6. Skorpealge-Samfimdet. 



c. Den SLiblitorale Samfundsklasse. 



1. Laminaria-Samfundet. 



2. Desmarestia-Sanifundet. 



3. Dybvands Redalge-Samfundet. 



4. Skorpealge-Samfundet. 



5. Lithothamnion-Samfundet. 



B. Havgrsesvegetationen. 



Zostera-Samfundet. 



A. Havalgevegetationen. 



a. Den litorale Samfundsklasse. 



Ovre Grseuse. Den ovre Vegetationsgrsense er afhaengig af Vand- 

 standen, som er yderst varierende. For det forste varierer den 

 efter Flodb0lgens Storrelse; der er nemlig stor Forskel mellem 

 laveste Flodmaerke (ved Slaptid) og hojeste Flodmserke (ved Spring- 

 tid). Dertil kommer Vindboigens Indvirkning, der er meget be- 

 tydelig ved Paalandsvind og naturligvis vokser med Udsatheden. 

 Vindb0lgen driver Havet paa Land og for0ger saaledes Vandstan- 

 den; medens Flodbolgen stiger, arbejder den sammen med den, 

 men den modvirker Flodbelgen, naar Vandet falder; dette Forhold 

 er af meget stor Betydning ved iidsatte Kyster. I et Land som 

 Island, hvor det bjgeser hyppigt, bar Vindbelgen en stor Betydning 

 for den litorale Vegetation, og den kan spores overalt, undtagen 

 paa beskyttede Steder inde i Fjordene. Vindbelgens smaa Uregel- 

 maessigheder udjaevnes ganske i det lange Lob, og den kan saaledes 



